ATELIÉR PRO ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ
občanské sdružení se sídlem Ve svahu 1, 147 00  Praha 4
___________________________________________________________________________

10.1.

Jak založit občanské sdružení

Separát vydaný v rámci projektu právní podpory občanských sdružení finančně podpořeného nadací
Open Society Fund, Praha 
a Ministerstvem životního prostředí

Autor : Pavel Černohous

Praha, prosinec 2002

_______________________________________________________________________________________

I. proč zakládat občanské sdružení

	Pro praktickou ochranu životního prostředí je velmi užitečné být členem občanského sdružení a to proto, že například na rozdíl občana — jednotlivce

— občanské sdružení má právo být účastníkem některých správních a jiných řízení, konkrétně:
sdružení, jehož hlavním posláním (což musí být vyjádřeno ve stanovách) je ochrana přírody a krajiny, se mohou účastnit správních řízení, při nichž mohou být dotčeny zájmy ochrany přírody a krajiny. Nejčastěji se jedná o řízení podle zákona o ochraně přírody a krajiny, řízení podle stavebního zákona a také řízení podle zákona č. 76/2002 o integrované prevenci. — k tomu blíže viz separát č. 2.4 — ”Účast veřejnosti ve správních řízeních”

sdružení, jejichž hlavním cílem (opět to musí být vyjádřeno ve stanovách) je ochrana životního prostředí, se mohou účastnit správních řízení vedených podle vodního zákona č. 254/2001 Sb. a zákona č. 153/2000 o nakládání s geneticky modifikovanými organismy a produkty — k tomu blíže viz separát č. 2.4 — ”Účast veřejnosti ve správních řízeních”

občanské sdružení se, při splnění určitých podmínek, dále stává účastníkem řízení, týkajících se určitého záměru, navazujících na proces posuzování vlivů tohoto záměru na životní prostředí (EIA) — k tomu blíže viz str. 10 a následující separátu č. 2.3 — „Účast veřejnosti při územním plánování a při posuzování vlivů na životní prostředí (EIA)“

— občanské sdružení je osvobozeno od některých správních poplatků — v případě, že je založeno k ”poskytování  obecně prospěšných  činností v oblastech ochrany  životního prostředí atd.” Toto osvobození je stanoveno vyhláškou Ministerstva financí č. 81/1995 Sb., o osvobození od správních poplatků. Její text, viz přílohu č. 2 tohoto separátu. Podrobněji se tímto zabývá separát č. 9.1 — ”Přístup k informacím”

— občanské sdružení má šanci získat granty na podporu své činnosti a to jak od soukromých dárců tak třeba i od Ministerstva životního prostředí

II.	zákonná úprava existence občanských sdružení

	Existenci a založení občanského sdružení upravuje zákon č. 83/1990 Sb. o sdružování občanů. Tento zákon se nevztahuje na sdružování za účelem provozovat činnost vyhrazenou politickým stranám a hnutím, k výdělečné činnosti a na sdružování v církvích a náboženských společnostech (všechny tyto oblasti jsou upraveny jinými zákony).

	Sdružení jsou právnickými osobami. Jejich členy mohou být jak fyzické osoby (lidé — zákon sice výhradně používá slovo “občan”, sdružovat se ale mohou i cizinci — stanoví to Listina základních práv a svobod (čl. 20 a čl. 42), která v tomto smyslu také nepřímo změnila zákon), tak i právnické osoby (stanovy to mohou upravit) s výjimkou obcí (to vylučuje § 48 zákona o obcích a § 20 zákona o hlavním městě Praze).
	Nikdo nesmí být nucen ke vstupu do jakéhokoli sdružení či k podílu na jeho činnosti. Dále nikomu nesmí být občansky na újmu, že využívá (či naopak nevyužívá) práva se sdružovat (§ 3) — tedy “doporučuje-li” zaměstnavatel (často obecní úřad či státní instituce), či dokonce vyžaduje-li, aby se jeho zaměstnanci (mimo pracovní dobu) nepodíleli na činnosti nějakého sdružení, porušuje tím zákon.
	Člen sdružení má právo na soudní ochranu proti nezákonnému nebo stanovám odporujícímu rozhodnutí orgánů sdružení (§ 15).

	Ze zákona (§ 4) nejsou dovolena pouze sdružení s nezákonným cílem (popírat nebo omezovat osobní, politická nebo jiná práva jiných, podporovat násilí atd.) nebo která dosahují svých cílů nezákonným způsobem a rovněž sdružení ozbrojená či mající ozbrojené složky (zde jsou pochopitelnou výjimkou ze zákazu sportovní a myslivecká sdružení). 
	Sdružení dále nesmějí vykonávat funkci státních orgánů (§ 5) (viz dále poznámku ke stanovám č. 4).

	V případě, že sdružení (jeho členové) porušuje některý z výše uvedených zákazů či vyvíjí činnost vyhrazenou politickým stranám, církvím anebo vyvíjí výdělečnou činnost, vyzve je ministerstvo vnitra, aby od takové činnosti upustilo a stanoví mu k tomu lhůtu, v případě neuposlechnutí této výzvy ministerstvo sdružení rozpustí (§ 12). Proti takovému rozhodnutí je možno podat opravný prostředek (to je podobné odvolání) k Nejvyššímu soudu ČR. 

III.	jak založit občanské sdružení

	Zakládání sdružení je jednoduché a ze strany státu mu nejsou kladeny překážky — v podstatě jediné, čeho je zapotřebí k založení občanského sdružení, je vytvoření přípravného výboru skládajícího se nejméně ze tří lidí (občanů i cizinců, viz výše), z nichž alespoň jeden je starší 18 let, a sepsání stanov. Tento výbor podává návrh na registraci, přílohou návrhu jsou dva stejnopisy navržených stanov. Tyto písemnosti musí obsahovat náležitosti předepsané zákonem.
	Stanovy musí podle zákona obsahovat (viz též vzor č. 1)
— název sdružení,
— sídlo sdružení,
— cíl jeho činnosti,
— orgány sdružení, způsob jejich ustavování, určení orgánů a funkcionářů oprávněných jednat jménem sdružení,
— ustanovení o organizačních jednotkách, pokud budou zřízeny a pokud budou jednat svým jménem,
— zásady hospodaření.

	Krom toho, že stanovy musí obsahovat náležitosti uvedené v zákoně, musí být také napsány vnitřně nerozporně (jednotlivá ustanovení nesmějí být navzájem v rozporu) a tak, aby vyhovovaly praktickému fungování sdružení. Nejste-li si v této věci jisti, využijte služeb právníka, který již má se zakládáním sdružení zkušenosti.
	V tomto separátu uvedený vzor stanov je vytvořen pro sdružení s jednoduchou vnitřní strukturou, lze napsat i jednodušší stanovy a naopak — chcete-li založit sdružení víc organizačně rozvrstvené (místní jednotky, různé formalizované pracovní skupiny atd.) budete potřebovat složitější stanovy — opět je lépe využít rady zkušené osoby.

	Při psaní stanov si dobře rozmyslete, jak upravíte přijímání nových členů, způsob rozhodování uvnitř sdružení a formu právního jednání navenek (určení statutárních zástupců — osob jednajících za sdružení).
	Není vhodné aby každý, kdo podá přihlášku, se automaticky stal členem — v případě, že byste úspěšně bránili stavbě dálnice přes vaši obec, nebylo by nic jednoduššího, než nařídit všem zaměstnancům stavební firmy, aby se stali členy — odpor sdružení by tak byl zcela zlomen. Pravda, mohli byste založit další, nové sdružení, ale to by už nemuselo mít ty samé možnosti (například když by vzniklo až po vydání stavebního povolení, tak by samozřejmě nebylo účastníkem stavebního řízení, na rozdíl od dřívějšího sdružení — ale podat žalobu proti rozhodnutí může jen účastník řízení). Z toho důvodu doporučujeme, aby nový člen musel být schválen například členskou schůzí nebo výborem sdružení. Podobně je vhodné ztížit provedení změn stanov — například jen souhlasí-li s tím 3/5 všech členů.
	Nedoporučujeme složitější úpravu právního jednání, jako je například ”jménem sdružení jedná výbor”, ”jménem sdružení jednají nejméně dva členové výboru” apod. Tím způsobíte, že každý dopis na úřady bude muset být podepsán více osobami najednou, což z ryze praktických, organizačních důvodů může činit potíže. V případě, že sami časem na nutnost dvou (či více) podpisů pozapomenete, budou pak všechny úkony učiněné (tj. podepsané) jednou osobou právně zpochybnitelné (a například ztratíte postavení účastníka řízení).
	S ohledem na právní úroveň českého úřednictva doporučujeme zařadit i ustanovení o udělování plné moci jménem sdružení, a to přesto, že tato věc je upravena zákonem zcela jednoznačně — již jsme se setkali s nesmyslnou argumentací, že sdružení nemůže dát nějaké osobě plnou moc k jednání, neboť to nemá napsáno ve svých stanovách (viz vzor č. 4).
	Občanské sdružení vzniká registrací. Návrh registrace se podává Ministerstvu vnitra české republiky (civilně-správnímu úseku, adresa viz vzor č. 2). Má-li návrh vady, ministerstvo na to do pěti dnů upozorní přípravný výbor, jinak zahájí řízení.
	Pokud ministerstvo nezjistí důvod k odmítnutí registrace (§ 8), provede do 10 dnů od zahájení řízení registraci a v této lhůtě zašle zmocněnci přípravného výboru jedno vyhotovení stanov, na němž vyznačí den registrace, kterým je den odeslání. Jinak ministerstvo do 10 dnů odmítne registraci. Proti rozhodnutí o odmítnutí se lze odvolat k Nejvyššímu soudu.
	Pokud nebylo ve lhůtě 40 dnů od zahájení řízení (tj. od doručení bezvadného návrhu) doručeno zmocněnci rozhodnutí ministerstva o odmítnutí registrace, vzniká sdružení i bez výslovné registrace.

	Nepočítejte s tím, že vaše sdružení zaregistrují na počkání. Připravte se na to, že úředníci budou ve stanovách šťourat — nebude se jim třeba líbit nějaké vyjádření a budou chtít abyste je přepisovali a to přesto, že stanovy jsou v souladu se zákonem. K tomu však nemají oprávnění — jestliže nejsou stanovy takové, že by registrace sdružení měla být odmítnuta, nemají úředníci žádnou pravomoc chtít, abyste stanovy nějak měnili.

	Návrh na registraci musí podle zákona obsahovat (viz též vzor č. 2)
— podpisy členů přípravného výboru,
— jména, příjmení, rodná čísla a bydliště těchto osob,
— označení toho člena výboru, který je určen jako zmocněnec pro jednání jménem výboru,
— text stanov ve dvou vyhotoveních.

	Dříve bylo potřeba ještě oznámit vznik sdružení Českému statistickému úřadu a požádat o přidělení identifikačního čísla (používá se zkratka IČO), v současnosti vznik sdružení oznamuje přímo ministerstvo vnitra po provedení registrace a na výtisku stanov, který dostanete nazpět, je spolu s vyznačením registrace uvedeno i přidělené IČO.

	Po provedení registrace by měl přípravný výbor svolat ustavující členskou schůzi na které by mělo proběhnout vytvoření (volba) orgánů podle stanov. Až do jejich vytvoření jedná jménem sdružení přípravný výbor, pokud stanovy neurčují něco jiného (§ 6).
	Na ustavující členské schůzi by mělo být konstatováno, kdo je v souladu se stanovami zakládajícím členem (vložte to do zápisu), popřípadě můžete přijmout další členy a teprve poté by mělo dojít k volbě orgánů sdružení. Jestliže předsedu volí jiný orgán sdružení než členská schůze (např. výbor), je vhodné, aby tuto volbu provedl okamžitě.
	O takové zakládající členské schůzi je potřeba vést pečlivý zápis obsahující podepsanou prezenční listinu (k tomu jak, viz část V. tohoto separátu). Jestliže proběhne i schůze jiného orgánu sdružení (výboru),  pak je potřeba pořídit zápis i z tohoto jednání — tyto zápisy mohou být fyzicky na jednom papíře (viz vzor č. 3).

	Bude-li mít sdružení nějaký majetek, musí vést účetnictví. Účtovat lze jak jednoduše, tak i podvojně, přechod z jednoho na druhý způsob je možný jen ke konci účetního období, tj. ke konci roku.
	Aby mělo sdružení majetek, musí mít nějaké příjmy — k nim se váže povinnost podat daňové přiznání. Finanční úřady požadují, aby se sdružení registrovalo u finančního úřadu jako plátce daně (podle zákona č. 337/1992 o správě daní a poplatků). Podle našeho názoru sdružení nemá tuto povinnost se registrovat — podle § 33 zákona ji totiž mají subjekty vzniklé za účelem provozování podnikatelské nebo jiné samostatně výdělečné činnosti. Provedením registrace však nic nezkazíte a možná si ušetříte další nesmyslné dohadování s úředníky. K tomu blíže viz samostatný separát.

IV.	jak provést změnu stanov existujícího občanského sdružení

	Změnu stanov musí schválit ten orgán, který je k tomu podle stanov oprávněn (obvykle členská schůze), není-li tato otázka v platných stanovách upravena, lze dovodit, že je změnu stanov schválit nejvyšší orgán sdružení. O tom musí být proveden řádný zápis.
	Dojde-li ke změně stanov, je sdružení povinno tuto skutečnost oznámit Ministerstvu vnitra do 15 dnů od schválení změny a zároveň mu zaslat ve dvojím vyhotovení text změny (§ 11). Jestliže touto změnou se z vašeho sdružení nestane sdružení, které by ani nemohlo být registrováno, zašle vám ministerstvo do 10 dnů oznámení, že bere změnu na vědomí. Jinak vás ministerstvo upozorní na závady stanov — sdružení má ze zákona 60 denní lhůtu na odstranění vytčených závad a povinnost vyrozumět o tom ministerstvo do další10 dnů. Neodstraní-li sdružení závady, ministerstvo jej rozpustí. Proti takovému rozhodnutí je možno podat opravný prostředek k Nejvyššímu soudu ČR.

	Doporučujeme, abyste ministerstvu zaslali vedle textu změny i kompletní stanovy v nově schváleném znění a požádali o vyznačení registrace na tyto nové úplné stanovy — v případě, že po  vás budou úředníci požadovat prokázání existence sdružení a toho, že stanovy vašeho sdružení splňují nějaké podmínky (pro účast v řízení atd.). Je mnohem jednodušší jim předložit platné stanovy jako celek a ne stanovy spolu s několikerými změnami, na nichž je označeno, že je ministerstvo vzalo na vědomí — takovou složitost by nemuseli někteří úředníci pochopit.

V.	udržování řádně ustanovených orgánů občanského sdružení

	Velmi důrazně doporučujeme, abyste pravidelně v intervalu podle stanov vašeho sdružení konali členské schůze, obzvláště má-li být na nich zvolen výbor či jiný orgán oprávněný jednat jménem sdružení. Například má-li výbor jednoroční funkční období, musí být jednou za rok zvolen — po uplynutí funkčního období není oprávněn jednat a všechny úkony, které učiní jsou vadné — pak snadno zmeškáte například podat včas odvolání…)
	O takové schůzi je potřeba vést pečlivý zápis, jehož součástí či přílohou musí být podepsaná prezenční listina (viz vzor č. 3). Zápis musí obsahovat označení jednání, z kterého je pořízen; datum; hlavní body, o kterých se jednalo a doslovně/jednoznačně napsaný text bodů, o kterých se rozhodovalo spolu s označením, jestli tyto body byly schváleny či ne, popřípadě záznam o hlasování o těchto bodech (pro/proti/zdrželi se/minimum hlasů potřebných pro schválení). Jestliže zároveň proběhne i schůze jiného orgánu sdružení (např. výboru), pak je potřeba pořídit zápis i z tohoto jednání — tyto zápisy mohou být fyzicky na jednom papíře.
	Tyto zápisy pak okopírujte a nechte úředně ověřit (na obecním úřadě provedou ověření zdarma, jedná-li se o sdružení splňující podmínky vyhlášky — viz přílohu č. 2). Takový zápis je jasným a jednoznačným dokladem o tom, že řádně proběhla členská schůze, kdo byl zvolen do orgánů sdružení, koho a čím pověřily tyto orgány a kdo je tedy oprávněn jednat za sdružení. Jde o nesmírně důležitou věc.

	Je vhodné, aby ten, kdo je oprávněn jednat navenek jménem sdružení, udělil plné moci k zastupování sdružení těm osobám, na kterých se schůze dohodne. Plná moc musí být písemná (viz vzor č. 4). Její originál si zástupce rovněž může nechat nakopírovat a kopie úředně ověřit (opět u obecního úřadu), aby měl více exemplářů a mohl je například nechat zakládat do správních či soudních spisů.
	Pečlivost v těchto v dokladech se velmi vyplatí. Nedbalost a nedůslednost může mít v budoucnu zhoubné následky — můžete prohrát celý spor jen proto, že nebudete schopni prokázat, že určitá osoba, která v daném sporu učinila nějaký důležitý úkon, byla vůbec oprávněna za sdružení jednat a onen úkon učinit.

vzor č. 1
STANOVY
občanského sdružení
”Ochránci”
čl. I
Název a sídlo, působnost a charakter sdružení
1)	Název sdružení je: ”Ochránci” (dále jen ”sdružení”);

2)	Sídlem sdružení je ……………… — adresa:………………………… (viz poznámku 1)

3)	Sdružení působí na celém území České republiky, sdružení se nečlení na organizační jednotky — celé sdružení je místně příslušnou organizační jednotkou; (viz poznámku 2)

4)	Charakter sdružení — sdružení je občanské sdružení založené podle zákona č. 83/1990 Sb. (stačí) v němž se sdružují zastánci a ochránci životního prostředí.
	k poskytování obecně prospěšných činností v oblasti ochrany životního prostředí, ochrany památek a kulturních hodnot a k dalším aktivitám ve smyslu občanské společnosti… v němž se sdružili zastánci ochrany přírody, zejména z řad přírodovědců, architektů, památkářů… (má-li být profesní)
	k ochraně přírody na území… a rozvoji občanské společnosti v této oblasti (a mnoho dalších variant).

čl. II
Cíle činnosti
	Cíle sdružení jsou: (viz poznámku 3 a 4)
— ochrana přírody a krajiny, což je hlavním posláním sdružení; (to pro možnost účasti v řízeních podle zákona o ochraně přírody a krajiny)
— ochrana životního prostředí (to pro možnost účasti v řízeních podle zákona o vodách)
— ochrana veřejného zdraví, zejména v urbanizovaných oblastech;
— tvorba prostředí bezpečného z hlediska dopravy, především pěší a cyklistické;
— ochrana památek, kulturních hodnot a krajinného rázu urbanizované i neurbanizované krajiny;
— ochrana zeleně v obci…
— péče o území…
— … (podle potřeby)
čl. III
(Náplň a) Formy činnosti
1)	Náplň činnosti musí odpovídat cílům sdružení.

2)	Hlavním formou dosahování cílů sdružení je poskytování  obecně prospěšných  činností  v oblastech  ochrany  životního prostředí (tuto formuli je vhodné uvést z důvodu osvobození od některých správních poplatků — viz poznámku 5)), zejména:
— praktická činnost členů ve spolupráci s orgány ochrany životního prostředí;
— kooperace s jinými sdruženími majícími za svůj hlavní cíl…
— poskytování servisních služeb, pomoci a poradenství;
— soustřeďování a poskytování informací (uvnitř sdružení i vně);
— organizování občanských kampaní a petičních akcí v souladu s cíli sdružení;
— účast při jednáních a řízeních s volenými i správními orgány;
— osvětová činnost.
3)	Další formy a konkretizaci činnosti stanoví členská schůze.

čl. IV
Členství ve sdružení
1)	Členem sdružení může být jen fyzická osoba (starší 15/18 let) (fyzická i právnická osoba)…

2)	Přihlášku ke členství přijímá členská schůze/ výbor sdružení…. Pro přijetí člena je potřeba souhlas 2/3 (4/5) členů sdružení/ prostý souhlas členské schůze/ výboru… (nestanovit žádnou podmínku nedoporučuji — snadno se usadí kukačky, bude-li sdružení nějak ”zajímavé”)

3)	Zakládajícím členem sdružení je fyzická osoba, která se účastní činnosti přípravného výboru a proti jejímuž členství nebyly vzneseny odůvodněné námitky ze strany ostatních osob účastnících se činnosti přípravného výboru.

4)	Členství zaniká 
— doručením písemného oznámení člena o vystoupení výboru sdružení;
— rozhodnutím členské schůze o vyloučení;
— nezaplacením členských příspěvků ve dvou po sobě následujících letech;
— úmrtí, zánikem právnické osoby — člena sdružení, zánikem sdružení (to vyplývá ze zákona… netřeba opisovat)

5)	Člen má právo
— účastnit se činnosti sdružení a jeho orgánů a být o této činnosti informován;
— účastnit se členské schůze, volit orgány sdružení a být do nich volen;
— předkládat návrhy, podněty a připomínky k činnosti sdružení;
— podílet se na stanovování cílů a forem činnosti sdružení;
— ……

6)	Člen má povinnost
— dodržovat tyto stanovy, a jednat v souladu s cíly sdružení; (svou činností naplňovat cíle sdružení)…
— platit členské příspěvky

7)	Z členství nevyplývá povinnost platit zápisné ani členské příspěvky (to však nemusí být psáno)/Členské příspěvky jsou stanoveny ve výši xx,–Kč./ Výši členských příspěvků stanoví členská schůze/ výbor sdružení. (vyberte se co se líbí)

čl. V
Orgány sdružení
	Orgány sdružení jsou:
— členská schůze
— výbor a předseda sdružení
— revizor sdružení
— 
— kancelář sdružení (pro ”profesionální” sdružení…)

čl. VI
Členská schůze
1)	Členská schůze je nejvyšším orgánem sdružení; schází se nejméně jednou (dvakrát…) ročně;

2)	Členskou schůzi svolává výbor sdružení. Členská schůze je usnášeníschopná, je-li přítomna alespoň polovina členů sdružení; nesejde-li se usnášeníschopná členská schůze, svolá výbor sdružení nejpozději do jednoho měsíce (ale ne dříve než za 5 dnů…) náhradní členskou schůzi, tato je usnášeníschopná bez ohledu na počet přítomných členů. Členská schůze přijímá rozhodnutí hlasováním; pro přijetí rozhodnutí je potřeba souhlas nadpoloviční většiny přítomných členů, pokud tyto stanovy neurčí jinak.

3)	Členskou schůzi svolá výbor sdružení také požádá-li o to (písemně) 1/3 (1/4) (1/10) členů sdružení a to ve lhůtě do jednoho měsíce, není-li v žádosti uvedena lhůta pozdější.

4)	Členská schůze
— schvaluje stanovy sdružení a jejich změny, rozhoduje o zániku sdružení; pro přijetí těchto rozhodnutí je potřeba 2/3 většiny všech členů sdružení
— volí výbor sdružení a revizora
— schvaluje rozpočet, zprávu o činnosti, zprávu o hospodaření za minulé období a revizní zprávu;
— přijímá nové členy (je-li tím členství podmíněno) a rozhoduje o vyloučení člena;
— určuje formy a konkretizaci činnosti pro další období;
— stanovuje výši zápisného a členských příspěvků;

čl. VII
Výbor a předseda sdružení,
jednání jménem sdružení
1)	Výbor sdružení je tříčlenný (tří až pětičlenný; 7,…), jeho funkčním obdobím je jeden rok. Ze svého středu volí předsedu sdružení (ten může být volen i přímo členskou schůzí) (a pokladníka). Činnost výboru sdružení řídí předseda sdružení, jeho hlas rozhoduje v případě rovnosti hlasů (to pro výbor o sudém počtu přítomných/všech členů).

2)	Výbor sdružení řídí sdružení v období mezi členskými schůzemi. Schůze výboru sdružení je volně přístupná členům sdružení. Výbor sdružení
— na nejbližší schůzi projedná věc, požádá-li o to člen sdružení;
— připravuje zprávu o činnosti za minulé období, návrh rozpočtu na další období, případné změny stanov, návrh cílů další činnosti…,

3)	Předseda sdružení je statutárním orgánem sdružení; jménem sdružení dále jednají předsedou /výborem písemně pověření členové sdružení. Tyto osoby jednají jménem sdružení samostatně. (V hospodářských věcech jedná jménem sdružení samostatně také pokladník sdružení). (opět záleží na Vás, jak toto upravíte — doporučujeme však jednoduchou úpravu) Osoby oprávněné jednat jménem sdružení mohou udělit plnou moc k zastupování další osobě (viz poznámku č. 6).

čl. VIII
Revizor sdružení
1)	Kontroluje činnost sdružení, především jeho hospodaření a plnění rozhodnutí členské schůze; jeho funkčním obdobím je jeden rok;

2)	Připravuje revizní zprávy a posudek návrhu výroční zprávu; tyto předkládá členské schůzi.

čl. IX
Zásady hospodaření
1)	Sdružení je neziskovou organizací. Případné příjmy budou tvořit dary, dotace a granty a budou používány na činnost sdružení. Dalšími příjmy mohou být příjmy z činnosti, která je v souladu s cíli sdružení (publikování, nějaké služby…) Sdružení může uzavřít smlouvu o spolupráci s právnickou osobou pro finanční zajištění svých aktivit.

2)	Výdaje sdružení jsou zaměřeny na uskutečňování cílů sdružení v souladu s formami činností podle těchto stanov a rozpočtem sdružení.

čl. X
Okolnosti zániku sdružení
	V případě zániku bude případný zbylý majetek po likvidaci předán na základě rozhodnutí členské schůze neziskové právnické osobě, jejíž cíle jsou blízké cílům sdružení.

	Poznámky ke vzoru stanov:
1) V poslední době požaduje ministerstvo přesnou adresu sídla sdružení.

2) Jde o případy podle § 70 odstavce 2 a 3 zákona č. 114/1992 Sb., kde jsou někdy nedostatky zákonné formulace zneužívány k účelovým výkladům v neprospěch zejména malých sdružení, jež se dále nečlení na organizační složky s právní subjektivitou.

3) Budete-li chtít, aby se sdružení mohlo účastnit správních řízení, musí mít v části stanov definujících jeho cíle 
— jako hlavní poslání ochranu přírody a krajiny — pro správní řízení, jež se mohou dotýkat ochrany přírody a krajiny (viz § 70 zákona č. 114/1992 Sb. o ochraně přírody a krajiny).
— jako cíl ochranu životního prostředí — pro správních řízení vedených podle vodního zákona č. 254/2001 Sb. (viz § 115) a zákona č. 153/2000 o nakládání s geneticky modifikovanými organismy a produkty (viz § 12) 

4) Ustanovení, podle kterého sdružení nesmějí vykonávat funkci státních orgánů, je úředníky ministerstva vnitra vykládáno tak, že sdružení nemůže mít ve svých stanovách jako svůj cíl napsáno ”…chránit životní prostředí…” (neboť to je prý výlučná funkce státních orgánů), ale jen ”…ochrana životního prostředí…” — jedná se o absurdní výklad, nemáte-li však chuť hádat se o jedno slovo, vyhovte jejich hlouposti.

5) Jde o formulaci, která ve smyslu vyhlášky č. 81/1995 Sb. (viz přílohu č. 2) opravňuje k osvobození od správních poplatků za vydání kopií z úředních spisů, ověřování listin a podpisů.

6) Již jsme se setkali s naprosto nesmyslným tvrzením, že osoba oprávněná jednat jménem sdružení nemůže udělit plnou moc, neboť to není napsáno ve stanovách (tuto množnost přitom upravuje občanský zákoník v hlavě třetí, § 22 až § 33a, a proto to vůbec nemusí být ve stanovách napsáno). Také jsme se setkali i s tvrzením, že plnou moc může dát jen ta osoba, o které to je ve stanovách napsáno (např. předseda). Proto doporučujeme co nejobecnější formulaci — “plnou moc mohou dát všichni, kteří jsou oprávnění jednat jménem sdružení”.

vzor č. 2

Ministerstvo vnitra
civilně správní úsek
U Obecního domu 3
110 00, Praha 1
V Praze 22. 2. 2002

věc:	návrh na registraci občanského sdružení ”Ochránci”

	Podle § 6 zákona o sdružování občanů navrhujeme, abyste zaregistrovali sdružení ”Ochránci”. V příloze vám zasíláme stanovy ve dvojím vyhotovení.

	Jednat jménem přípravného výboru je oprávněn Pavol Zelenka, korespondenci zasílejte prosím na adresu: ………………………………………

	Přípravný výbor:

	jméno:	rodné číslo	bydliště	podpis

Jitka Nových	r.č.: xxxxxx/yyyy	Dlouhá 11, Praha 1

Martina Vostrá 	r.č.: xxxxxx/yyyy	Široká 13, Brno 1

Pavol Zelenka	r.č.: xxxxxx/yyyy	Bystrozrakých 8, Bratislava
			Slovensko

vzor č. 3
Ochránci
občanské sdružení se sídlem ………………………………………

Zápis z členské schůze sdružení konané dne 23. 12. 2002

přítomni:	……………………………………………………………………
omluveni	……………………………………………………………………
nepřítomni	……………………………………………………………………

hosté		……………………………………………………………………

(stačí, když budou přítomní členové /a hosté/ jmenovitě zapsáni jen na prezenční listině, zde mohou být jen počty, aby bylo zřejmé, jestli byla členská schůze usnášeníschopná či nikoli)

členská schůze tedy je/není v souladu s čl. VI. stanov usnášeníschopná

1) Na schůzi byl zvolen nový výbor sdružení ve složení …………………, …………………, …………………… 
Pro hlasovalo x členů, proti y, zdrželo se z členů.

2) Na schůzi byly dále navrženy a všemi členy sdružení odsouhlaseny následující změny stanov sdružení: 

v čl. 2 odst. 1 stanov sdružení
se vloží za slova “zastánci ochrany přírody a krajiny” slova “, životního prostředí”

3) Dále byly projednány tyto věci (další už nemusí být v zápisu, který ukazujete úředníkům — jim musí stačit takto zkrácený zápis — snad bude lépe ho přímo nazvat ”výpis ze zápisu členské schůze…”, hlavně musí být řádně podepsán a doložen kopií prezenční listiny)

zapsal:	…………………………
ověřil:	…………………………

Příloha:	Presenční listina ze dne 23. 12. 2002

vzor č. 4

Ochránci
občanské sdružení se sídlem ……………………………………………

PLNÁ MOC

	Tímto zplnomocňujeme paní ……………………………………………, bytem ……………………………………………………………………………, aby zastupovala občanské sdružení “Ochránci” ve (všech) správních řízeních (týkajících se stavby/území/zásahů do zeleně — zcela záleží na vaší vůli, co si vyberete).
	V případě, že chcete, aby osoba zmocněná touto plnou mocí, tj. zmocněnec, mohla udělit plnou moc ještě další osobě, musíte to výslovně uvést v této plné moci: Zmocněnec je oprávněn udělit plnou moc jiné osobě, aby místo něho za nás jednala. — to však obecně nedoporučujeme, lehce totiž můžete ztratit přehled o tom, kdo všechno za vaše sdružení jedná.

	Toto zplnomocnění zahrnuje konání všech úkonů spojených s účastenstvím v řízení/(následujících úkonů + konkrétní výčet úkonů, ke kterým dáváte plnou moc — to v případě, že chcete plnou moc omezit jen na některé úkony, plná moc může být udělena například i k provedení jednoho konkrétního úkonu) v těchto věcech (v této věci); zejména nahlížení do spisu, podávání připomínek a návrhů k předmětu řízení a způsobu vedení řízení, činění procesních úkonů, doručování a přijímání písemností atd.

	Tato plná moc je platná do 31. 12. 2002 /není časově omezena.

V Praze dne 17. 12. 2001

	………………………
	předseda sdružení

anebo — záleží na tom, jak máte ve stanovách upraveno jednání jménem sdružení, tj. podepsat se musí statutární orgán (skládající se z jednoho či více lidí)

	………………………	………………………	………………………
	člen výboru sdružení	člen výboru sdružení	člen výboru sdružení

příloha č. 1

83/1990 Sb.
ZÁKON
ze dne 27. března 1990
o sdružování občanů

Změna: 300/1990 Sb.; 513/1991 Sb.; 68/1993 Sb.; 151/2002 Sb.

Federální shromáždění Československé socialistické republiky se usneslo na tomto zákoně:

Úvodní ustanovení

§ 1

	(1) Občané mají právo se svobodně sdružovat.

	(2) K výkonu tohoto práva není třeba povolení státního orgánu.

	(3) Tento zákon se nevztahuje na sdružování občanů
a)	v politických stranách a politických hnutích,
b)	k výdělečné činnosti nebo k zajištění řádného výkonu určitých povolání,
c)	v církvích a náboženských společnostech.

§ 2

	(1) Občané mohou zakládat spolky, společnosti, svazy, hnutí, kluby a jiná občanská sdružení, jakož i odborové organizace (dále jen ”sdružení”) a sdružovat se v nich.

	(2) Členy sdružení mohou být i právnické osoby.

	(3) Sdružení jsou právnickými osobami. Do jejich postavení a činnosti mohou státní orgány zasahovat jen v mezích zákona.

	(4) Vojáci v činné službě nemohou vytvářet odborové organizace a sdružovat se v nich. Rozsah oprávnění odborových organizací sdružujících příslušníky Sboru národní bezpečnosti a sborů nápravné výchovy při uplatňování a ochraně jejich sociálních zájmů stanoví zvláštní zákon.

§ 3

	(1) Nikdo nesmí být nucen ke sdružování, k členství ve sdruženích ani k účasti na jejich činnosti. Ze sdružení může každý svobodně vystoupit.

	(2) Nikomu nesmí být občansky na újmu, že se sdružuje, že je členem sdružení, že se účastní jeho činnosti nebo jej podporuje, anebo že stojí mimo ně.

	(3) Práva a povinnosti člena sdružení upravují stanovy sdružení.

§ 4

	Nejsou dovolena sdružení
a)	jejichž cílem je popírat nebo omezovat osobní, politická nebo jiná práva občanů pro jejich národnost, pohlaví, rasu, původ, politické nebo jiné smýšlení, náboženské vyznání a sociální postavení, rozněcovat nenávist a nesnášenlivost z těchto důvodů, podporovat násilí, anebo jinak porušovat ústavu a zákony;
b)	která sledují dosahování svých cílů způsoby, které jsou v rozporu s ústavou a zákony;
c)	ozbrojená nebo s ozbrojenými složkami; za taková se nepovažují sdružení, jejichž členové drží nebo užívají střelné zbraně pro sportovní účely nebo k výkonu práva myslivosti.

§ 5

	Sdružení nesmějí vykonávat funkci státních orgánů, pokud zvláštní zákon nestanoví jinak. Nesmějí řídit státní orgány a ukládat povinnosti občanům, kteří nejsou jejich členy.

Registrace a vznik sdružení

§ 6

	(1) Sdružení vzniká registrací.

	(2) Návrh na registraci mohou podávat nejméně tři občané, z nichž alespoň jeden musí být starší 18 let (dále jen ”přípravný výbor”). 1) Návrh podepíší členové přípravného výboru a uvedou svoje jména a příjmení, rodná čísla a bydliště. Dále uvedou, kdo z členů starších 18 let je zmocněncem oprávněným jednat jejich jménem. K návrhu připojí stanovy ve dvojím vyhotovení, v nichž musí být uvedeny:
a)	název sdružení,
b)	sídlo,
c)	cíl jeho činnosti,
d)	orgány sdružení, způsob jejich ustavování, určení orgánů a funkcionářů oprávněných jednat jménem sdružení,
e)	ustanovení o organizačních jednotkách, pokud budou zřízeny a pokud budou jednat svým jménem,
f)	zásady hospodaření.

	(3) Pokud stanovy neurčují něco jiného, jedná jménem sdružení až do vytvoření orgánů uvedených v odstavci 2 písm. d) přípravný výbor.

	(4) Název sdružení se musí lišit od názvu právnické osoby, která již vyvíjí činnost na území České republiky.
------------------------------------------------------------------
1) § 8 občanského zákoníku č. 40/1964 Sb. (úplné znění č. 70/1983 Sb.).

§ 7

	(1) Návrh na registraci se podává ministerstvu vnitra České republiky (dále jen ”ministerstvo”).

	(2) Nemá-li návrh náležitosti podle § 6 odst. 2 a 4 (anebo jsou-li údaje v něm neúplné nebo nepřesné), ministerstvo na to přípravný výbor bezodkladně, nejpozději do 5 dnů od doručení návrhu, upozorní s tím, že dokud tyto vady nebudou odstraněny, řízení o registraci nebude zahájeno.

	(3) Řízení o registraci je zahájeno dnem, kdy ministerstvu došel návrh, který nemá vady uvedené v odstavci 2. O dni zahájení ministerstvo bezodkladně vyrozumí zmocněnce přípravného výboru.

§ 8

	(1) Ministerstvo registraci odmítne, jestliže z předložených stanov sdružení vyplývá, že
a)	jde o organizaci uvedenou v § 1 odst. 3,
b)	stanovy nejsou v souladu s § 3 odst. 1 a 2,
c)	jde o sdružení nedovolené (§ 4),
d)	cíle sdružení jsou v rozporu s požadavky uvedenými v § 5.

	(2) O odmítnutí registrace rozhodne ministerstvo do 10 dnů ode dne zahájení řízení. Rozhodnutí doručí zmocněnci přípravného výboru. 3)

	(3) Proti rozhodnutí o odmítnutí registrace mohou členové přípravného výboru podat do 60 dnů ode dne, kdy rozhodnutí bylo jejich zmocněnci doručeno, opravný prostředek k nejvyššímu soudu republiky.

	(4) Soud rozhodnutí ministerstva zruší, jestliže nebyly dány důvody k odmítnutí registrace. Den právní moci takového rozhodnutí soudu je dnem registrace sdružení. Na žádost zmocněnce přípravného výboru mu ministerstvo zašle jedno vyhotovení stanov, na němž vyznačí den registrace.

	(5) Nebylo-li zmocněnci přípravného výboru do 40 dnů od zahájení řízení doručeno rozhodnutí ministerstva o odmítnutí registrace, sdružení vznikne dnem následujícím po uplynutí této lhůty; tento den je dnem registrace. Na žádost zmocněnce přípravného výboru mu ministerstvo zašle jedno vyhotovení stanov, na němž vyznačí den registrace.
------------------------------------------------------------------
3) § 244-250 zákona č. 99/1963 Sb., občanský soudní řád, ve znění pozdějších změn a doplňků.

§ 9

	(1) Pokud ministerstvo nezjistí důvod k odmítnutí registrace, provede do 10 dnů od zahájení řízení registraci a v této lhůtě zašle zmocněnci přípravného výboru jedno vyhotovení stanov, na němž vyznačí den registrace, kterým je den odeslání. O registraci se nevydává rozhodnutí ve správním řízení.

	(2) Vznik sdružení, jeho název a sídlo oznámí ministerstvo do 7 dnů po registraci Českému statistickému úřadu, který vede evidenci sdružení; to platí i pro vznik sdružení podle § 8 odst. 4 a 5.

§ 9a

	(1) Odborová organizace a organizace zaměstnavatelů se stává právnickou osobou dnem následujícím poté, kdy příslušnému ministerstvu (§ 7 odst. 1) byl doručen návrh na její evidenci.

	(2) Pro evidenci odborové organizace a organizace zaměstnavatelů platí obdobně ustanovení § 6 odst. 2, § 7 odst. 1 a § 9 odst. 2; ustanovení § 6 odst. 1, § 7 odst. 2 a 3, § 8 a § 9 odst. 1 se na odborové organizace a organizace zaměstnavatelů nevztahují.

§ 10
zrušen

§ 11

	(1) Změnu stanov oznámí sdružení písemně ministerstvu do 15 dnů od jejího schválení a připojí ve dvojím vyhotovení text změny.

	(2) Jestliže změna stanov není v souladu s ustanoveními § 6 odst. 2 a 4, nebo jsou-li uvedené údaje neúplné nebo nepřesné, anebo jsou-li důvody k odmítnutí registrace podle § 8 odst. 1, ministerstvo na to sdružení bezodkladně upozorní. Sdružení je povinno tyto závady odstranit do 60 dnů ode dne doručení tohoto upozornění a ve lhůtě dalších 10 dnů o tom ministerstvo vyrozumět. Neučiní-li tak, ministerstvo sdružení rozpustí; proti rozhodnutí ministerstva je možné podat opravný prostředek u Nejvyššího soudu České republiky.

	(3) Není-li důvod k postupu podle odstavce 2, zašle ministerstvo sdružení do 10 dnů od doručení tohoto oznámení podle odstavce 1 jedno vyhotovení změny stanov, na němž vyznačí, že bere změnu na vědomí.

Zánik sdružení

§ 12

(1) Sdružení zaniká
a)	dobrovolným rozpuštěním nebo sloučením s jiným sdružením,
b)	pravomocným rozhodnutím ministerstva o jeho rozpuštění.

	(2) Pokud stanovy sdružení neurčují způsob dobrovolného rozpuštění nebo sloučení s jiným sdružením, rozhoduje o něm jeho nejvyšší orgán. Tento orgán oznámí zánik sdružení do 15 dnů příslušnému ministerstvu.

	(3) Zjistí-li ministerstvo, že sdružení vyvíjí činnost, 
a)	která je vyhrazena politickým stranám a politickým hnutím anebo organizacím sdružujícím občany k výdělečné činnosti nebo k vykonávání náboženství nebo víry v církvích a náboženských společnostech (§ 1 odst. 3);
b)	která porušuje zásady uvedené v § 3 odst. 1 a 2;
c)	která je v rozporu s § 4 nebo § 5;
neprodleně je na to upozorní a vyzve je, aby od takové činnosti upustilo. Jestliže sdružení v této činnosti pokračuje, ministerstvo je rozpustí. Proti tomuto rozhodnutí je možno podat opravný prostředek k Nejvyššímu soudu České republiky.

	(4) Při přezkoumání rozhodnutí podle § 11 odst. 2 a § 12 odst. 3 postupuje soud podle ustanovení občanského soudního řádu o přezkoumání rozhodnutí jiných orgánů 3). Opravný prostředek má odkladný účinek; jsou-li pro to závažné důvody, může soud na dobu do právní moci svého rozhodnutí činnost sdružení pozastavit. Po tuto dobu smí sdružení vykonávat jen činnost nevyhnutelnou k plnění svých povinností podle zákona. Soud rozhodnutí ministerstva zruší, jestliže nebyly dány důvody k rozpuštění sdružení.

	(5) Zjistí-li ministerstvo (§ 7 a 10), že způsobem uvedeným v § 12 odst. 3 jedná organizační jednotka sdružení, která je oprávněna jednat svým jménem, postupuje obdobně způsobem tam uvedeným. Ustanovení odstavce 4 platí obdobně.
------------------------------------------------------------------
3) § 244-250 zákona č. 99/1963 Sb., občanský soudní řád, ve znění pozdějších změn a doplňků.

§ 13

	(1) zrušen

	(2) Při zániku sdružení se provede majetkové vypořádání.

	(3) Při zániku sdružení podle § 12 odst. 1 písm. b) provede jeho majetkové vypořádání 4) likvidátor určený ministerstvem.

	(4) Způsobem uvedeným v odstavci 3 se postupuje též při zániku sdružení podle § 12 odst. 1 písm. a), není-li jeho orgán, který by majetkové vypořádání provedl.
------------------------------------------------------------------
4) Zákon č. 109/1964 Sb., hospodářský zákoník (úplné znění č. 80/1989 Sb.).

§ 14

	Zánik sdružení oznámí ministerstvo Českému statistickému úřadu do 7 dnů ode dne, kdy se o něm dozvědělo.

§ 15

Soudní ochrana

	(1) Považuje-li  člen  sdružení  rozhodnutí  některého  z jeho orgánů, proti 
němuž již nelze podle stanov podat opravný prostředek, za nezákonné nebo odporující  stanovám,   může  do  30  dnů   ode  dne,  kdy  se   o  něm  dozvěděl,

nejpozději však do 6 měsíců od rozhodnutí požádat okresní soud o určení, zda je takové rozhodnutí v souladu se zákonem a stanovami.

	(2) Soud v řízení postupuje podle občanského soudního řádu.
(§ 15 je zde uveden ve znění platném od 1. ledna 2003)

§ 16

Smlouvy o součinnosti

	(1) Sdružení mohou mezi sebou uzavírat smlouvy o součinnosti k dosažení určitého cíle, popřípadě k uplatňování jiného společného zájmu. K platnosti smlouvy je třeba písemné formy.

	(2) Smlouvou o součinnosti se vymezí účel součinnosti, způsob jejího provádění, práva a povinnosti zúčastněných sdružení a prostředky, kterými k součinnosti přispívají. Pro svaz platí obdobně ustanovení tohoto zákona; jde-li o svaz odborových organizací nebo svaz zaměstnavatelů, platí obdobně ustanovení § 9a.

	(3) zrušen

	(4) Smlouvou o součinnosti může být vytvořen svaz zúčastněných sdružení, který je právnickou osobou. Pro svaz platí obdobně ustanovení tohoto zákona.

	(5) Ve smlouvě o součinnosti může být stanoveno, že smlouva pozbude účinnosti dohodou zúčastněných sdružení, dosažením cíle, pro který byla uzavřena, nebo jinou skutečností ve smlouvě uvedenou.

Společná ustanovení

§ 17

	Jsou-li schůze nebo jiná shromáždění sdružení přístupná veřejnosti, mají přítomní občané povinnosti účastníků shromáždění.5) Nesmějí zasahovat do jednání, pokud předsedající nerozhodne jinak.
------------------------------------------------------------------
5) Zákon č. 84/1990 Sb., o právu shromažďovacím.

§ 18

	V souladu s cíli své činnosti mají sdružení právo obracet se na státní orgány s peticemi. 6)
------------------------------------------------------------------
6) Zákon č. 85/1990 Sb., o právu petičním.

Přechodná a závěrečná ustanovení

§ 19

	(1) Za sdružení již vzniklá podle tohoto zákona se považují dobrovolné organizace, které vznikly po 30. září 1951, nebo které byly za dobrovolné organizace prohlášeny podle zákona č. 68/1951 Sb., o dobrovolných organizacích a shromážděních, a které nezanikly. Tyto organizace jsou pouze povinny do 30. června 1990 oznámit ministerstvu uvedenému v § 7 odst. 1, popřípadě § 11 svůj název, sídlo a stanovy.

	(2) Spolky vzniklé před 1. říjnem 1951 se považují za sdružení již vzniklá podle tohoto zákona, pokud nezanikly. Jsou povinny do 30. června 1990 oznámit ministerstvu uvedenému v § 7 odst. 1, popřípadě § 11 odst. 4 svůj název a sídlo. Pokud toto neučiní, ministerstvo se jich dotáže, zda hodlají nadále vyvíjet činnost. Nesplní-li spolek povinnost podle věty druhé ani do 31. 12. 1990, bude se mít za to, že tímto dnem zanikl.

	(3) Údaje o sdruženích (§ 9 odst. 2) uvedených v odstavcích 1 a 2 oznámí ministerstvo (§ 7 odst. 1) Federálnímu statistickému úřadu k evidenci.

§ 20

	Podmínky činnosti organizací s mezinárodním prvkem se řídí zvláštním zákonem.7)
------------------------------------------------------------------
7) Zákon č. 116/1985 Sb., o podmínkách činnosti organizací s mezinárodním prvkem v Československé socialistické republice, ve znění zákona č. 157/1989 Sb.

§ 20a

	(1) Hodlá-li sdružení působící do 31. prosince 1992 na území obou republik, registrované ve Slovenské republice, vyvíjet činnost i nadále na území České republiky, podá návrh na registraci podle tohoto zákona do 30. dubna 1993. Pokud tak neučiní, jeho právo vyvíjet činnost na území České republiky podle tohoto zákona zaniká.

	(2) Organizace s mezinárodním prvkem 7) povolené do účinnosti tohoto zákona federálním ministerstvem vnitra a které mají sídlo na území České republiky, se považují za organizace mající povolení ministerstva. Organizace mající sídlo na území Slovenské republiky podají ve lhůtě do 30. dubna 1993 žádost o povolení ministerstvu. Pokud tak neučiní, nemohou nadále vyvíjet činnost na území České republiky.
------------------------------------------------------------------
7) Zákon č. 116/1985 Sb., o podmínkách činnosti organizací s mezinárodním prvkem v Československé socialistické republice, ve znění zákona č. 157/1989 Sb.

§ 21

	Zrušují se
1.	zákon č. 68/1951 Sb., o dobrovolných organizacích a shromážděních, ve znění pozdějších předpisů, pokud jde o dobrovolné organizace;
2.	vyhláška ministerstva vnitra č. 320/1951 Ú. l. (č. 348/1951 Ú. v.), o dobrovolných organizacích a shromážděních, ve znění vyhlášky ministra vnitra č. 158/1957 Ú. l., pokud jde o dobrovolné organizace;
3.	vládní nařízení č. 30/1939 Sb., o tvoření zvláštních sdružení nepodléhajících platným předpisům o sdružování a o dozoru na ně;
4.	§ 2 zákona č. 126/1968 Sb., o některých přechodných opatřeních k upevnění veřejného pořádku;
5.	§ 2 odst. 8 písm. c) zákona č. 128/1970 Sb., o vymezení působnosti Československé socialistické republiky ve věcech vnitřního pořádku a bezpečnosti;
6.	§ 45 odst. 1 písm. c) zákona č. 194/1988 Sb., o působnosti federálních ústředních orgánů státní správy.

§ 22

	Tento zákon nabývá účinnosti dnem 1. května 1990.

Havel v.r.
Dubček v.r.
Čalfa v.r.

příloha č. 2

81/1995 Sb.
VYHLÁŠKA
Ministerstva financí
ze dne 26. dubna 1995
o osvobození od správních poplatků
 
	Ministerstvo  financí podle  § 12  zákona České  národní rady č. 368/1992 Sb., o správních poplatcích,  ve znění zákona č. 273/1994 Sb., stanoví: 
 
§ 1
 
	Nadace1)  a občanská  sdružení 2) založené  k poskytování  obecně prospěšných  činností  v  oblastech  ochrany  životního prostředí, ochrany  mládeže,  ochrany  zvířat,  sociální péče, zdravotnictví, ochrany života a zdraví osob,  kultury, tělovýchovy a sportu, vědy a výzkumu, vzdělávání a výchovy, požární ochrany a ochrany památek se osvobozují  od správních poplatků stanovených  za úkony uvedené v položkách 3, 4, 5 a 10 sazebníku správních poplatků zákona České národní  rady č.  368/1992 Sb.,  o správních  poplatcích, ve znění zákona č. 85/1994 Sb. a zákona č. 273/1994 Sb. 
------------------------------------------------------------------ 
1) § 20b odst. 3 občanského zákoníku. 
2) § 2 odst. 3 zákona č. 83/1990 Sb., o sdružování občanů, ve znění pozdějších předpisů.  
 
§ 2
 
  Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem vyhlášení. 
 
Ministr:
Ing. Kočárník CSc. v. r.

Jedná se o osvobození od správních poplatků za tyto úkony: 

Položka 3 — Vydání stejnopisu, opisu, fotokopie, výpisu nebo písemné informace z úředních spisů  (soukromých spisů v  úřední úschově), rejstříků, knih, záznamů, evidencí nebo listin (jinak Kč 50,- za každou i započatou stránku, výše poplatku je snížena na Kč 15,– za předpokladu, že kopie je zhotovena pomocí kopírovacího stroje) 

poznámka k položce 3: “kopírování ze spisu”
— ze skutečnosti, že již v roce vydání zákona o správních poplatcích, tj. 1992, byla stanoven poplatek za vydání fotokopie z úředního spisu (tedy i správního) lze snadno dovodit, že kopírování ze spisu bylo předpokládáno — tedy výmluvy úředníků, že jim správní řád nenařizuje (avšak jim to ani nezakazuje) poskytovat kopie dokumentů ze spisu, je zcela zřejmě nesmyslný. Navíc jsou zde vedle správního řádu moderní zákony o přístupu k informacím, jež přímo předvídají kopírování úředních dokladů pro potřeby veřejnosti.

Položka 4 — Ověření   stejnopisu,   opisu,   výpisu   nebo  písemné  informace z úředních spisů  (soukromých spisů v  úřední úschově), rejstříků, knih, záznamů, evidencí nebo listin za každou i započatou stránku (jinak: a) v českém jazyce Kč 20,- b) v cizím jazyce Kč 50,-)  

Položka 5 — a) ověření  podpisu  nebo  otisku  razítka  na  listině nebo na jejím stejnopisu, za každý podpis nebo otisk razítka (jinak Kč 30,-)
b) ověření (apostila) podpisu  a otisku  razítka  na  listině (jinak Kč 100,–)

Položka 10 (v důsledku novely zákona o správních poplatcích je tato položka označena dnes jako “Položka 9” — Vydání potvrzení nebo písemného sdělení  o pobytu osob nebo vydání písemného sdělení o vozidle nebo jeho držiteli (Kč 20,-) 
— od placení tohoto poplatku jsou také osvobozeni  občané za vydání  potvrzení o trvalém  pobytu, jestliže tento  údaj nelze zaznamenat do občanského průkazu.

Poznámky:

Další dílčí rozbory právních praktických a aktuálních otázek budou následovat.  Pokud  máte o  takovéto další separáty zájem, prosíme, zašlete svůj námět nebo dotaz na adresu: Ateliér pro životní prostředí, Ve svahu č. 1, 147 00 Praha 4 — Podolí, nebo na e-mail:  atelierzp@volny.cz.
Tyto separáty jsou také uveřejněny na internetu — na adrese www.volny.cz/atelierzp.
Pokud máte zájem odebírat tuto ediční řadu separátů, sdělte nám spolehlivý kontakt na vás. 

Ateliér pro životní prostředí

________________________________________________________________

Tématické okruhy “edice separáty”:

1.	Obecné otázky organizace a činnosti veřejné správy .

2.	Účast  veřejnosti při ochraně životního prostředí  

3.	Územní plánování, územní a stavební řízení 

4.	Ochrana přírody a krajiny

5.	Ochrana dalších složek životního prostředí 

6.	Další otázky ochrany prostředí  

7.	Posuzování vlivů na životní prostředí  

8.	Soudní řízení

9.	Přístup k informacím 

10.	Různé