50/1976 Sb. 
                              ZÁKON 
                      ze dne 27. dubna 1976 
      o územním plánování a stavebním řádu (stavební zákon) 
Změna: 137/1982 Sb. 
Změna: 103/1990 Sb. 
Změna: 425/1990 Sb. 
Změna: 519/1991 Sb. 
Změna: 262/1992 Sb. 
Změna: 262/1992 Sb. (část) 
Změna: 43/1994 Sb. 
Změna: 19/1997 Sb. 
Změna: 83/1998 Sb. 
Změna: 96/2000 Sb. 
Změna: 151/2000 Sb. 
Změna: 95/2000 Sb. 
Změna: 132/2000 Sb., 239/2000 Sb. 
Změna: 59/2001 Sb. 
Změna: 254/2001 Sb. 
 
     Federální shromáždění  Československé socialistické republiky 
se usneslo na tomto zákoně:

                           ČÁST PRVNÍ 
                        Územní plánování 
 
                             ODDÍL 1 
                 Cíle a úkoly územního plánování 
 
                               § 1 
 
     (1)  Územní  plánování  soustavně  a  komplexně  řeší funkční 
využití  území, stanoví  zásady jeho  organizace a  věcně a časově 
koordinuje výstavbu a jiné činnosti ovlivňující rozvoj území. 
 
     (2) Územní   plánování  vytváří   předpoklady  k  zabezpečení 
trvalého  souladu  všech  přírodních,  civilizačních  a kulturních 
hodnot v  území, zejména se  zřetelem na péči  o životní prostředí 
a ochranu jeho hlavních složek - půdy, vody a ovzduší.  
 
                               § 2 
 
     (1) Územní plánování zahrnuje tyto úkoly a činnosti: 
 a) stanoví limity využití území, 
 b) reguluje funkční a prostorové uspořádání území, 
 c) určuje nutné asanační,  rekonstrukční nebo rekultivační zásahy 
    do území a stanoví způsob jeho dalšího využití, 
 d) vymezuje  chráněná  území,  chráněné  objekty,  oblasti  klidu 
    a ochranná pásma,  pokud nevznikají podle  zvláštních předpisů 
    jinak,   a   zabezpečuje   ochranu   všech  chráněných  území, 
    chráněných objektů, oblastí klidu a ochranných pásem, 
 e) určuje  zásady  a  podmínky  pro  věcnou  a časovou koordinaci 
    místně soustředěné výstavby jednoho nebo více stavebníků, 
 f) posuzuje  a hodnotí  územně technické  důsledky připravovaných 
    staveb a  jiných opatření v  území a navrhuje  nezbytný rozsah 
    staveb a opatření, které podmiňují jejich plné využití, 
 g) řeší umístění  staveb, stanoví územně  technické, urbanistické 
    a architektonické   zásady   pro   jejich   projektové  řešení 
    a realizaci, 
 h) navrhuje využití  zdrojů a rezerv  území pro jeho  společensky 
    nejefektivnější urbanistický rozvoj, 
 i) vytváří  podklady  pro  tvorbu koncepcí výstavby a technického 
    vybavení území, 
 j) navrhuje pořadí výstavby a využití území, 
 k) navrhuje  územně  technická  a  organizační  opatření nezbytná 
    k dosažení optimálního uspořádání a využití území, 
 l) vymezuje území dotčená požadavky ochrany obyvatelstva. 
 
     (2) Územní   plánování   vychází   z   poznatků   přírodních, 
technických a  společenských věd, z  vlastních průzkumů a  rozborů 
řešeného území, jakož i z  dalších podkladů, které byly pro řešené 
území zpracovány. 
 
     (3) Základními   nástroji  územního   plánování  jsou  územně 
plánovací   podklady,  územně   plánovací  dokumentace   a  územní 
rozhodnutí.  
 
                             ODDÍL 2 
                    Územně plánovací podklady 
 
                               § 3 
                Druhy územně plánovacích podkladů 

     (1) Územně plánovací  podklady slouží zejména  pro zpracování 
nebo   změnu  územně   plánovací  dokumentace,   a  není-li   tato 
dokumentace  zpracována, pro  územní rozhodování  a pro  sledování 
vývoje a vyhodnocování stavu a možností rozvoje území. 
 
     (2) Územně plánovací podklady tvoří 
a) urbanistická studie, která  řeší územně technické, urbanistické 
   a architektonické podmínky využití území, 
b) územní  generel, který  řeší podrobně  otázky územního  rozvoje 
   jednotlivých složek osídlení a krajiny, 
c) územní prognóza, která slouží k prověření možností dlouhodobého 
   rozvoje území  na základě rozboru  územně technických podmínek, 
   stavu     životního     prostředí     území,     demografických 
   a sociologických  podkladů a  ekonomických předpokladů  rozvoje 
   území, 
d) územně  technické  podklady,   kterými  jsou  účelově  zaměřené 
   a soustavně  doplňované soubory  údajů charakterizujících  stav 
   a podmínky území. 
 
                               § 4 zrušen 
 
                               § 5 zrušen 
 
                               § 6 zrušen 
 
                               § 7 zrušen 

                             ODDÍL 3 
                  Územně plánovací dokumentace 
 
                               § 8 
                         nadpis vypuštěn 
 
     Územně plánovací dokumentaci tvoří 
a) územní plán velkého územního celku, 
b) územní plán obce, 
c) regulační plán. 
 
                               § 9 
               Územní plán velkého územního celku 
 
     (1) Územní  plán  velkého  územního  celku stanoví uspořádání 
a limity řešeného území, vymezí  významné rozvojové plochy, hlavní 
koridory  dopravy  a   technické  infrastruktury,  územní  systémy 
ekologické stability a další území speciálních zájmů. 
 
     (2) Územní  plán  velkého  územního  celku  se zpracovává pro 
vymezené území více obcí, popřípadě okresů. 
 
                              § 10 
                        Územní plán obce 
 
     (1) Územní  plán  obce  stanoví  urbanistickou koncepci, řeší 
přípustné, nepřípustné, případně  podmíněné funkční využití ploch, 
jejich  uspořádání,  určuje  základní  regulaci  území  a vymezuje 
hranice zastavitelného území obce. V územním plánu obce se vyznačí 
hranice současně zastavěného území obce. 
 
     (2) Územní plán  obce se zpracovává pro  celé území obce nebo 
po dohodě schvalujících orgánů společně  pro území více obcí; může 
být  zpracován  pro  vymezenou  část  území  hlavního  města Prahy 
a územně členěných statutárních měst. 
 
                              § 11 
                        Regulační plán 
 
     (1) Regulační  plán  stanoví   využití  jednotlivých  pozemků 
a určuje  regulační  prvky  plošného  a  prostorového  uspořádání. 
V případě,  že pro  řešené území  není schválen  územní plán obce, 
stanoví regulační  plán hranice zastavitelného území  a vyznačí se 
hranice současně zastavěného území obce. 
 
     (2) Regulační plán se zpracovává pro část území obce nebo pro 
celé    území    obce    s    jednoznačnými   územně   technickými 
a urbanistickými podmínkami. 

                            ODDÍL 3a 
                    Orgány územního plánování 
 
                              § 12 
                        nadpis vypuštěn 
 
     Orgány územního plánování jsou 
a) obce, 
b) okresní úřady, 
c) kraje, 
d) Ministerstvo pro místní rozvoj, 
e) Ministerstvo obrany. 
 
                              § 13 
                         nadpis vypuštěn 
 
     Obec  pořizuje  v  přenesené  působnosti  územní  plán  obce, 
regulační plány a územně plánovací podklady. 
 
                              § 14 
                        nadpis vypuštěn 
 
     (1) Okresní úřad 
a) vykonává  působnost nadřízeného  orgánu územního  plánování pro 
   obec, 
b) zajišťuje   na  žádost   obce  pořízení   územního  plánu  obce 
   a regulačního plánu, 
c) pořizuje územně plánovací podklady nezbytné pro svoji činnost. 
 
     (2) Orgán kraje v přenesené působnosti 
a) vykonává  působnost nadřízeného  orgánu územního  plánování pro 
   okresní úřady a pro města Brno, Ostrava a Plzeň, 
b) pořizuje územní plány velkých územních celků, 
c) pořizuje územně plánovací podklady nezbytné pro svoji činnost. 
 
     (3) Ministerstvo pro místní rozvoj 
a) pořizuje  územní plány  velkých  územních  celků, u  kterých si 
   schválení vyhradí vláda, 
b) pořizuje územní  plány velkých územních  celků zahrnující území 
   více krajů v případě, že  se příslušné orgány kraje nedohodnou, 
   který z nich bude tuto územně plánovací dokumentaci pořizovat, 
c) pořizuje územně plánovací podklady  nezbytné pro svoji činnost; 
   územně technické podklady pravidelně  prověřující stav a záměry 
   uspořádání území pořizuje pro celé území České republiky, 
d) vykonává  působnost nadřízeného  orgánu územního  plánování pro 
   hlavní město Prahu a pro kraje. 
 
                              § 15 
                        nadpis vypuštěn 
 
     Ministerstvo   obrany  pořizuje   územně  plánovací  podklady 
a územně plánovací dokumentaci na území vojenských újezdů. 
 
                             ODDÍL 4 
             Pořizování územně plánovací dokumentace 
 
                              § 16 zrušen 
 
                              § 17 
 
     (1) Orgány územního  plánování jsou povinny  pořizovat územně 
plánovací dokumentaci v souladu s potřebami rozvoje území. 
 
     (2) O   pořízení  územně   plánovací  dokumentace   rozhoduje 
z vlastního  nebo jiného  podnětu  ten  orgán, který  je příslušný 
k jejímu schválení. 
 
                              § 18 zrušen 
 
                              § 19 
                        Náklady pořízení 
 
     Náklady  spojené  s  pořízením  územně  plánovací dokumentace 
hradí orgán územního plánování,  který ji pořizuje. Orgán územního 
plánování může však požadovat částečnou nebo úplnou úhradu nákladů 
za pořízení územně plánovací  dokumentace od právnických osob nebo 
fyzických  osob podnikajících  podle zvláštních  předpisů, jejichž 
výhradní  potřebou  bylo  pořízení  územně  plánovací  dokumentace 
vyvoláno. 
 
                              § 20 
                             Zadání 
 
     (1) Orgán územního plánování, který pořizuje územně plánovací 
dokumentaci,  (dále jen  "pořizovatel") navrhne  její hlavní  cíle 
a požadavky pro  její vypracování v zadání  na základě přípravných 
prací,   vyhodnocení   dokumentů   zpracovaných   pro  dané  území 
a průzkumů a rozborů území. 
 
     (2) Místo a  den projednávání návrhu  zadání územně plánovací 
dokumentace  oznámí pořizovatel  veřejnou vyhláškou.  Návrh zadání 
územně  plánovací dokumentace  musí být  vystaven u  pořizovatele, 
popřípadě na dalších ve vyhlášce  uvedených místech po dobu 30 dnů 
k veřejnému nahlédnutí. Do 15 dnů od posledního dne vystavení může 
každý uplatnit své podněty. 
 
     (3) Návrh  zadání zašle  pořizovatel dotčeným  orgánům státní 
správy vždy jednotlivě.  Tyto orgány do 30 dnů  po obdržení návrhu 
uplatní svá  stanoviska. Ke stanoviskům  podaným po této  lhůtě se 
nepřihlíží.  Návrh  zadání  musí  být  s  dotčenými  orgány státní 
správy,  které  uplatnily  svá   stanoviska  ve  stanovené  lhůtě, 
dohodnut. 
 
     (4) S návrhem zadání územně plánovací dokumentace pořizovatel 
vždy seznámí orgány územního  plánování sousedních územních obvodů 
a na  základě  jejich  požadavků  je  informuje  o  dalším průběhu 
pořizování územně plánovací dokumentace. 
 
     (5) Návrh zadání územního plánu  velkého územního celku zašle 
pořizovatel vždy  jednotlivě dotčeným orgánům  územního plánování, 
které mohou do 30 dnů po obdržení podat své připomínky. 
 
     (6) Návrh  zadání  územně   plánovací  dokumentace  musí  být 
projednán s nadřízeným orgánem územního plánování. 
 
     (7) Návrh zadání  schvaluje ten orgán,  který bude schvalovat 
územně plánovací dokumentaci. 
 
                          Projednávání 
 
                              § 21 
                             Koncept 
 
     (1) Na   základě   schváleného    zadání   územně   plánovací 
dokumentace zajistí pořizovatel  zpracování konceptu řešení územně 
plánovací dokumentace. 
 
     (2) Koncept  řešení se  projednává na  veřejném jednání. Jeho 
součástí  je  odborný  výklad,  který  zajistí  pořizovatel. Místo 
a dobu  konání  veřejného   jednání  pořizovatel  oznámí  veřejnou 
vyhláškou nejméně  30 dnů předem a  zajistí, aby byl v  této lhůtě 
koncept  řešení vystaven  k veřejnému  nahlédnutí. Dotčené  orgány 
státní  správy  a  nadřízený  orgán  územního  plánování  vyrozumí 
pořizovatel o veřejném jednání ve  stejné lhůtě jednotlivě a vyzve 
je,  aby  sdělily  svá  stanoviska  nejpozději  do  30 dnů ode dne 
veřejného  jednání.  Ve  stejné  lhůtě  může  každý  uplatnit  své 
připomínky. Ke stanoviskům a připomínkám  podaným po této lhůtě se 
nepřihlíží. 
 
     (3) Oznámení  o  veřejném  jednání  při projednávání konceptu 
řešení  územního plánu  velkého územního  celku zašle  pořizovatel 
každému dotčenému orgánu územního  plánování, který může podat své 
námitky do 30 dnů ode dne veřejného jednání. 
 
     (4) Vlastníci  pozemků a  staveb, jejichž  práva jsou dotčena 
konceptem řešení regulačního plánu,  územního plánu obce a veřejně 
prospěšnými  stavbami,  které  jsou  vymezeny  v  konceptu  řešení 
územního plánu velkého územního celku,  mohou podat své námitky do 
30  dnů  od  veřejného  jednání.  K  námitkám podaným po uvedených 
lhůtách se nepřihlíží. 
 
     (5) Na základě  výsledků projednání konceptu  řešení zpracuje 
pořizovatel  souborné  stanovisko  s  pokyny  pro dokončení návrhu 
územně   plánovací   dokumentace.   Souborné   stanovisko  dohodne 
s dotčenými  orgány státní  správy, které  uplatnily stanoviska ve 
stanovené  lhůtě.  Pořizovatel  je  předloží  spolu  s  vyjádřením 
nadřízeného  orgánu  územního  plánování   ke  schválení  (§  26). 
Součástí  souborného  stanoviska  je  návrh  rozhodnutí o podaných 
námitkách. Obcím  a vlastníkům, kteří  podali včas námitky,  sdělí 
pořizovatel do 30 dnů od  schválení souborného stanoviska, že bylo 
námitkám  vyhověno,  nebo  důvody,  pro  které  námitkám  vyhověno 
nebylo. 
 
     (6) Od  zpracování   konceptu  řešení  územního   plánu  obce 
a regulačního plánu  může být na návrh  pořizovatele při schválení 
zadání  upuštěno,  jestliže  bylo  řešení  prověřeno urbanistickou 
studií projednanou  podle odstavců 2  a 4. Od  zpracování konceptu 
řešení  územního plánu  velkého územního  celku může  být na návrh 
pořizovatele při  schválení zadání upuštěno,  jestliže řešení bylo 
prověřeno územní  prognózou projednanou podle  odstavců 2, 3  a 4. 
Zadání  musí   splňovat  v  těchto   případech  funkce  souborného 
stanoviska podle odstavce 5. 
 
                              § 22 
                              Návrh 

     (1) Návrh  územně  plánovací  dokumentace  musí  být vystaven 
u pořizovatele, popřípadě  na dalších určených místech  po dobu 30 
dnů  k  veřejnému  nahlédnutí,  což  oznámí  pořizovatel  veřejnou 
vyhláškou. Ve lhůtě  do 15 dnů od posledního  dne vystavení návrhu 
může každý uplatnit své připomínky. 
 
     (2) O vystavení  návrhu vyrozumí pořizovatel  písemně dotčené 
orgány  státní správy  vždy jednotlivě  nejméně 15  dnů přede dnem 
vystavení. Tyto orgány mohou uplatnit  do 15 dnů od posledního dne 
vystavení   návrhu   své   stanovisko.   Návrh   územně  plánovací 
dokumentace pořizovatel dohodne s  dotčenými orgány státní správy, 
které uplatnily stanoviska ve  stanovené lhůtě. Při řešení rozporů 
se postupuje podle § 136. 
 
     (3) Oznámení  o  vystavení   návrhu  územního  plánu  velkého 
územního celku zašle pořizovatel každému dotčenému orgánu územního 
plánování  15 dnů  přede  dnem  vystavení. Dotčený  orgán územního 
plánování   může  uplatnit   námitky  k   návrhu  nebo   nesouhlas 
s vyřízením svých námitek podaných ke konceptu řešení do 30 dnů od 
posledního  dne  vystavení. 
 
     (4) K   návrhu   regulačního   plánu,   územního  plánu  obce 
a k vymezení  veřejně prospěšných staveb  v návrhu územního  plánu 
velkého územního celku mohou  vlastníci dotčených pozemků a staveb 
uplatnit do 15 dnů od posledního dne vystavení návrhu námitky nebo 
nesouhlas s vyřízením svých námitek podaných ke konceptu řešení. 
 
     (5) Pokud dotčené orgány státní správy nesdělí své stanovisko 
ve lhůtě  podle odstavce 2,  vyzve je pořizovatel  ke splnění této 
povinnosti.  Pokud  ani  do  15  dnů  po  doručení  výzvy neobdrží 
pořizovatel stanovisko  dotčeného orgánu státní  správy, platí, že 
proti návrhu územně plánovací dokumentace nemá námitek. 
 
                              § 23 
 
     (1) Pořizovatel   předloží    schvalujícímu   orgánu   zprávu 
o projednání  územně  plánovací  dokumentace  spolu s vyhodnocením 
všech  stanovisek   a  připomínek  a   s  návrhem  na   rozhodnutí 
o námitkách a o nesouhlasech s vyřízením námitek. 
 
     (2) Dotčeným orgánům  územního plánování a  vlastníkům, kteří 
uplatnili  námitky  k  návrhu  územně  plánovací  dokumentace nebo 
nesouhlas s  vyřízením svých námitek podaných  ke konceptu řešení, 
sdělí pořizovatel  do 30 dnů  po schválení, že  jim bylo vyhověno, 
nebo důvody, pro které jim vyhověno nebylo. 
 
                              § 24 zrušen 

                              § 25 
 
     (1) Návrh   územně   plánovací   dokumentace   posuzuje  před 
schválením nadřízený  orgán územního plánování  z hlediska souladu 
obsahu  návrhu  a  postupu  při  jeho  projednání  s tímto zákonem 
a s ostatními právními předpisy1) včetně prověření souladu 
a) územního plánu obce s územním plánem velkého územního celku, 
b) regulačního  plánu s  územním plánem  obce a  s územním  plánem 
   velkého územního celku. 
 
     (2) Výsledek   posouzení  sdělí   nadřízený  orgán   územního 
plánování pořizovateli do 30 dnů.  V případě, že shledá nedostatky 
z hledisek   uvedených  v   odstavci  1,   lze  územně   plánovací 
dokumentaci  schválit  teprve  na  základě  potvrzení  nadřízeného 
orgánu  územního  plánování,  že  zjištěné  nedostatky pořizovatel 
odstranil. 
 
     (3) Pokud  nadřízený orgán  nesdělí své  stanovisko ve  lhůtě 
uvedené  v  odstavci  2,   platí,  že  s  posuzovanou  dokumentací 
souhlasí. 
------------------------------------------------------------------ 
1) Např. zákon č.  138/1973 Sb., o vodách (vodní  zákon), ve znění 
   pozdějších  předpisů,  zákon  ČNR  č.  334/1992  Sb., o ochraně 
   zemědělského půdního fondu, ve znění zákona ČNR č. 10/1993 Sb., 
   zákon  ČNR   č.  130/1974  Sb.,  o   státní  správě  ve  vodním 
   hospodářství, ve  znění pozdějších předpisů,  zákon č. 289/1995 
   Sb.,  o lesích  a o  změně a  doplnění některých  zákonů (lesní 
   zákon),  a  zákon  ČNR  č.  114/1992  Sb.,  o  ochraně  přírody 
   a krajiny, ve znění pozdějších předpisů. 
 
                             ODDÍL 5 
            Schvalování územně plánovací dokumentace 
 
                              § 26 
 
     (1) Územní  plány  velkých  územních   celků  pro  svá  území 
schvaluje kraj v samostatné působnosti. 
 
     (2) Územní  plány  obcí  a  regulační  plány  pro  svá  území 
schvaluje obec. 
 
     (3) Územně plánovací  dokumentaci na území  vojenských újezdů 
schvaluje Ministerstvo obrany. 
 
     (4) Vláda  schvaluje  územní  plány  velkých  územních  celků 
zahrnující území  více  krajů. Vláda  si  může  vyhradit schválení 
územně plánovací dokumentace uvedené v odstavci 3. 
 
                              § 27 zrušen 
 
                              § 28 
 
     Na  projednávání a  schvalování územně  plánovací dokumentace 
a územně  plánovacích  podkladů   se  nevztahují  obecné  předpisy 
o správním řízení.  
 
                             ODDÍL 6 
             Závaznost územně plánovací dokumentace 
 
                              § 29 
 
     (1) Územně  plánovací dokumentace  obsahuje závazné  a směrné 
části  řešení.  Závazné  jsou  základní  zásady  uspořádání  území 
a limity  jeho využití,  vyjádřené v  regulativech; ostatní  části 
řešení jsou směrné. 
 
     (2) Schvalující orgán  vymezí závaznou část  územně plánovací 
dokumentace  včetně  veřejně  prospěšných  staveb,  pro  které lze 
pozemky,  stavby a  práva k  nim vyvlastnit  [§ 108  odst. 2 písm. 
a) a odst. 3]. 
 
     (3) Závaznou  část  územního  plánu  velkého  územního  celku 
a její  změny v  případě, že  je schvaluje  vláda (§  26 odst. 4), 
vyhlašuje Ministerstvo pro místní rozvoj uveřejněním jejich plného 
znění  ve  Sbírce  zákonů  formou  sdělení.  Závaznou  část územně 
plánovací dokumentace a její změny, které schvaluje kraj nebo obec 
v samostatné působnosti,  vyhlašují jejich orgány  obecně závaznou 
vyhláškou. Závazná  část územně plánovací  dokumentace je závazným 
podkladem pro zpracování a schvalování navazující územně plánovací 
dokumentace a pro rozhodování v území. 
 
                              § 30 
 
     Orgán  územního  plánování,  který  je  příslušný  k pořízení 
územně plánovací dokumentace, soustavně  sleduje, zda se nezměnily 
podmínky,  na základě  kterých byla  územně plánovací  dokumentace 
schválena.  Dojde-li  ke  změně  těchto  podmínek,  orgán územního 
plánování pořídí  změnu územně plánovací  dokumentace. Přitom musí 
brát  zřetel  na  využití  dosud  vymezeného zastavitelného území. 
Orgán územního  plánování je povinen uvést  do souladu územní plán 
obce s  následně schváleným územním plánem  velkého územního celku 
nebo  regulační plán  s  následně  schváleným územním  plánem obce 
a územním  plánem  velkého  územního   celku.  Do  té  doby  nelze 
rozhodovat   podle   těch   částí   navazující   územně  plánovací 
dokumentace,  které jsou  v rozporu  s následně  schválenou územně 
plánovací dokumentací. 
 
                              § 31 
 
     (1) Změnu   závazné   části   územně   plánovací  dokumentace 
schvaluje orgán, který je  příslušný ke schválení územně plánovací 
dokumentace. 
 
     (2) Na   návrh  pořizovatele   schvalující  orgán   schvaluje 
pořízení   změn  územně   plánovací  dokumentace,   jejich  zadání 
a stanoví  postup při  jejich pořízení.  V odůvodněných  případech 
může spojit zpracování a projednání  konceptu řešení a návrhu změn 
územně plánovací  dokumentace. Na obsah zadání,  konceptu a návrhu 
změn   územně  plánovací   dokumentace  stejně   jako  na   jejich 
projednávání  se přiměřeně  vztahují ustanovení  § 20  až 29. Před 
schválením změn  územně plánovací dokumentace  si pořizovatel vždy 
vyžádá stanovisko nadřízeného orgánu územního plánování. 
 
     (3) O  úpravě  směrné   části  územně  plánovací  dokumentace 
rozhoduje orgán, který územně plánovací dokumentaci pořídil.  
 
                             ODDÍL 7 
                          Územní řízení 
 
                              § 32 
          Umísťování staveb, využívání území a ochrana 
                    důležitých zájmů v území 
 
     (1) Umísťovat stavby,  měnit využití území a chránit důležité 
zájmy v území lze jen na základě územního rozhodnutí, kterým je 
 a) rozhodnutí o umístění stavby, 
 b) rozhodnutí o využití území, 
 c) rozhodnutí o chráněném území nebo o ochranném pásmu, 
 d) rozhodnutí o stavební uzávěře, 
 e) rozhodnutí o dělení nebo scelování pozemků. 
 
     (2) Územní rozhodnutí nevyžadují 
a) stavební úpravy a udržovací práce, 
b) drobné stavby, 
c) stavby umísťované v  uzavřených prostorech existujících staveb, 
   pokud   se  nemění   vnější  půdorysné   ohraničení  a  výškové 
   uspořádání prostoru, 
d) informační, reklamní a propagační zařízení, 
e) dělení  nebo  scelování  pozemků,  pokud  podmínky  pro ně jsou 
   stanoveny jiným rozhodnutím nebo opatřením. 
 
     (3) Územní  řízení  o  umístění  jednoduché  stavby nebo její 
přístavby  či nástavby  a  staveb  rozvodů inženýrských  sítí může 
stavební  úřad  sloučit  se  stavebním  řízením  v  případech, kdy 
podmínky  umístění jsou  vzhledem k  poměrům v  území jednoznačné; 
u jiných staveb a jejich změn  lze tak postupovat jen tehdy, je-li 
pro dané území schválen územní  plán zóny nebo územní projekt zóny 
anebo regulační plán. 
 
                              § 33 
                           Příslušnost 
 
     (1) K územnímu řízení je příslušný stavební úřad. 
 
     (2) Je-li  k  územnímu  řízení,  kterým  se vydává rozhodnutí 
o využití  území  nebo  o  chráněném  území  či o ochranném pásmu, 
příslušný podle  zvláštních předpisů jiný orgán  státní správy než 
orgán uvedený  v odstavci 1, dohodne  tento orgán návrh rozhodnutí 
nebo opatření se stavebním úřadem. 
 
     (3) Obec,  která je  stavebním  úřadem,  a okresní  úřad může 
chráněné  území  a  stavební   uzávěru  vyhlásit  obecně  závazným 
právním předpisem. 
 
                              § 34 
                    Účastníci územního řízení 
 
     (1) Účastníkem územního řízení o  umístění stavby a o využití 
území je  navrhovatel a dále  osoby, jejichž vlastnická  nebo jiná 
práva k  pozemkům nebo stavbám na  nich, včetně sousedních pozemků 
a staveb na nich, mohou být rozhodnutím přímo dotčena. 
 
     (2) Účastníky   územního  řízení   o  chráněném   území  nebo 
o ochranném pásmu,  o stavební uzávěře  a o dělení  nebo scelování 
pozemků  jsou navrhovatel  a osoby,  jejichž vlastnická  nebo jiná 
práva k pozemkům nebo stavbám  na nich mohou být rozhodnutím přímo 
dotčena. 
 
     (3) Účastníkem každého  územního řízení je  obec a dále  ten, 
komu zvláštní zákon toto postavení přiznává.1b) 
 
     (4) Účastníky    územního   řízení    nejsou   nájemci   bytů 
a nebytových prostor. 
------------------------------------------------------------------ 
1b) Např. zákon ČNR č. 114/1992 Sb. 
 
                    Zahájení územního řízení 
 
                              § 35 
 
     (1) Územní  řízení se  zahajuje na  písemný návrh  účastníka, 
z podnětu stavebního úřadu nebo jiného orgánu státní správy. Návrh 
se  doloží dokumentací  stanovenou prováděcími  předpisy k  tomuto 
zákonu,   popřípadě  doklady   stanovenými  zvláštními   předpisy. 
V návrhu  se  uvede  seznam  osob,  které  přicházejí v úvahu jako 
účastníci řízení a jsou navrhovateli známé. 
 
     (2) Pokud navrhovaná  stavba nebo jiné opatření  v území bude 
svými  negativními  vlivy  překračovat  limitní  hodnoty stanovené 
právními  předpisy,  předloží  navrhovatel  též  návrh  na  vydání 
rozhodnutí o ochranném pásmu. 
 
     (3) Neposkytuje-li  předložený návrh  dostatečný podklad  pro 
posouzení umístění navrhované stavby  nebo jiného opatření v území 
(§ 32),  zejména vlivů na  životní prostředí, vyzve  stavební úřad 
navrhovatele,  aby  návrh  v  přiměřené  lhůtě,  maximálně však 12 
měsíců, doplnil potřebnými údaji nebo podklady, a upozorní jej, že 
jinak  územní  řízení  zastaví.  Nedoplní-li  navrhovatel návrh na 
vydání  územního  rozhodnutí  požadovaným  způsobem  ve  stanovené 
lhůtě,  stavební úřad  územní  řízení  zastaví. Lhůtu  o přerušení 
územního řízení nelze prodloužit dalším rozhodnutím. 
 
                              § 36 
 
     (1) Stavební  úřad oznámí  zahájení územního  řízení dotčeným 
orgánům  státní správy  a všem  známým účastníkům  a nařídí  ústní 
jednání spojené zpravidla s místním  šetřením. Místo a den ústního 
jednání,  případně  místního  šetření  sdělí  stavební  úřad  jeho 
účastníkům nejméně 15 dnů  předem. Současně upozorní účastníky, že 
své  námitky a  připomínky  mohou  uplatnit nejpozději  při ústním 
jednání, jinak že k nim nebude přihlédnuto. 
 
     (2) Od ústního jednání může  stavební úřad upustit v případě, 
že je pro území zpracována územně plánovací dokumentace, na jejímž 
základě je  možno posoudit návrh  na územní rozhodnutí.  Upustí-li 
stavební  úřad  od  ústního  jednání,  určí  lhůtu, do které mohou 
účastníci uplatnit  námitky, a upozorní  je, že k  později podaným 
námitkám nebude  přihlédnuto; tato lhůta  nesmí být kratší  než 15 
dnů. 
 
     (3) Dotčené  orgány  státní  správy  sdělí  svá stanoviska ve 
stejné  lhůtě,  v  níž  mohou  uplatnit  své  připomínky a námitky 
účastníci  územního řízení.  Potřebuje-li některý  z orgánů státní 
správy pro řádné posouzení návrhu delší dobu, stavební úřad k jeho 
žádosti stanovenou lhůtu před jejím uplynutím přiměřeně prodlouží. 
Pokud dotčený  orgán státní správy,  jehož rozhodnutí či  opatření 
vyžadované  zvláštním   předpisem  bylo  k   návrhu  získáno  před 
oznámením  zahájení  územního  řízení,  nesdělí  ve stanovené nebo 
prodloužené lhůtě  stanovisko k návrhu,  platí, že z  hlediska jím 
sledovaných veřejných zájmů se stavbou  či jiným opatřením v území 
souhlasí. 
 
     (4) Zahájení územního  řízení o umístění  liniové stavby nebo 
v odůvodněných  případech  též  stavby  zvlášť  rozsáhlé  s velkým 
počtem účastníků řízení, jakož i  územního řízení o využití území, 
o chráněném  území  a  ochranném  pásmu  nebo  o stavební uzávěře, 
týká-li  se  rozsáhlého  území,  oznámí  stavební  úřad účastníkům 
územního řízení veřejnou vyhláškou.  Stavební úřad oznámí zahájení 
územního řízení  veřejnou vyhláškou i  v případě, že  mu účastníci 
řízení nebo jejich pobyt nejsou známi. 
 
                  Podklady územního rozhodnutí 
 
                              § 37 
 
nebo územní projekt, opatří stavební  úřad jiné podklady v rozsahu 
nezbytném pro územní rozhodnutí, například územní prognózu, územně 
plánovací podklady, skutečnosti zjištěné  vlastním průzkumem a při 
místním šetření. 
 
     (1) Podkladem  pro  vydání   územního  rozhodnutí  je  územně 
plánovací  dokumentace.  Nebyla-li  pro  území  zpracována  územně 
plánovací   dokumentace,  opatří   stavební  úřad   jiné  podklady 
v rozsahu  nezbytném  pro   územní  rozhodnutí,  například  územně 
plánovací podklady, skutečnosti zjištěné  vlastním průzkumem a při 
místním šetření. 
 
     (2) Stavební  úřad v  územním řízení  posoudí návrh především 
z hlediska péče o životní prostředí a potřeb požadovaného opatření 
v území a jeho důsledků; přezkoumá  návrh a jeho soulad s podklady 
podle odstavce 1 a předchozími  rozhodnutími o území, posoudí, zda 
vyhovuje  obecným  technickým  požadavkům  na  výstavbu  a obecným 
technickým  požadavkům  zabezpečujícím  užívání  staveb  osobami s 
omezenou  schopností pohybu  a orientace,1a)  popřípadě předpisům, 
které stanoví podmínky hygienické, protipožární, bezpečnosti práce 
a technických zařízení, dopravní, ochrany přírody, péče o kulturní 
památky, ochrany zemědělského půdního fondu, lesního půdního fondu 
apod., pokud posouzení nepřísluší jiným orgánům. 
 
     (3) Stavební  úřad v  územním řízení  zajistí vzájemný soulad 
předložených    stanovisek   dotčených    orgánů   státní   správy 
vyžadovaných  zvláštními  předpisy  a  posoudí vyjádření účastníků 
řízení a jejich námitky. S dotčenými orgány státní správy, jejichž 
rozhodnutí  nebo  opatření  k  podanému  návrhu  byla získána před 
oznámením zahájení územního řízení, omezí stavební úřad projednání 
návrhu podle míry, v jaké byly jejich požadavky splněny. 
------------------------------------------------------------------ 
1a) Vyhláška Ministerstva hospodářství č.  174/1994 Sb., kterou se 
    stanoví  obecné  technické   požadavky  zabezpečující  užívání 
    staveb osobami s omezenou schopností pohybu a orientace. 
 
                             § 38 
 
     Jestliže  nemá  navrhovatel  k  pozemku  vlastnické nebo jiné 
právo,  lze bez  souhlasu vlastníka  územní rozhodnutí  o umístění 
stavby nebo  rozhodnutí o využití území  vydat jen tehdy, jestliže 
je  možno pro  navrhovaný účel  pozemek vyvlastnit, nebo má-li  se 
navrhovatel stát vlastníkem pozemku podle zvláštního předpisu. 
 
                              § 38a 
 
     S územním řízením se spojují, pokud to nevylučuje povaha věci 
nebo  nestanoví-li zvláštní  předpisy jinak,  i jiná  řízení nutná 
k umístění stavby nebo k určení využití území. 
 
                        Územní rozhodnutí 
 
                              § 39 
 
     V   územním  rozhodnutí   vymezí  stavební   úřad  území  pro 
navrhovaný  účel  a  stanoví  podmínky  k  ochraně veřejných zájmů 
v území; jimi  zabezpečí zejména soulad  s cíli a  záměry územního 
plánování,   včetně  architektonických   a  urbanistických  hodnot 
v území, věcnou a časovou  koordinaci jednotlivých staveb a jiných 
opatření v území, požadavky k ochraně zdraví a životního prostředí 
a rozhodne o  námitkách účastníků řízení. V  rozhodnutí o umístění 
stavby  si stavební  úřad může  v odůvodněných  případech vyhradit 
předložení  podrobnějších  podkladů,  projektové  dokumentace nebo 
její  části; podle  nich může  stanovit dodatečně  další podmínky, 
které musí být zahrnuty do stavebního povolení. 
 
                              § 40 
 
     (1) Rozhodnutí o umístění stavby a rozhodnutí o využití území 
platí  dva roky  ode dne,  kdy nabylo  právní moci,  nestanovil-li 
stavební úřad v odůvodněných případech delší lhůtu; nepozbývá však 
platnost,  pokud byla  v těchto  lhůtách podána  žádost o stavební 
povolení nebo  povolení k terénním  úpravám a pracím  podle tohoto 
zákona (§ 71 odst.  1), nebo bylo-li započato s  využitím území ke 
stanovenému  účelu.  Rozhodnutí  o  umístění  stavby  a rozhodnutí 
o využití území  pozbývá platnosti též  dnem, kdy bylo  stavebnímu 
úřadu doručeno  oznámení navrhovatele nebo  jeho právního nástupce 
o tom, že upustil od záměru, k němuž se rozhodnutí vztahuje. 
 
     (2) Dobu   platnosti  rozhodnutí   o  chráněném   území  nebo 
o ochranném pásmu,  jakož i rozhodnutí o  stavební uzávěře stanoví 
stavební  úřad. Jestliže  nelze platnost  rozhodnutí předem časově 
omezit,  rozhodne   stavební  úřad  o   ukončení  jeho  platnosti, 
zanikne-li účel, pro který bylo územní rozhodnutí vydáno. 
 
     (3) Dobu  platnosti  územního  rozhodnutí  může stavební úřad 
prodloužit  na   žádost  navrhovatele,  pokud   byla  podána  před 
uplynutím lhůty. 
 
     (4) Územní rozhodnutí  je závazné i pro  právní nástupce jeho 
navrhovatele a ostatních účastníků územního řízení.  
 
                              § 41 
                    Změna územního rozhodnutí 
 
     (1) Stavební úřad může z podnětu navrhovatele nahradit územní 
rozhodnutí,  které je  v právní  moci, novým  územním rozhodnutím, 
jestliže  se  změnila  územně   plánovací  dokumentace  nebo  jiné 
podklady pro územní rozhodnutí nebo  podmínky v území. Za stejných 
okolností  může stavební  úřad nahradit  územní rozhodnutí,  které 
vydal z vlastního podnětu. 
 
povolení terénních  úprav, prací a  zařízení podle tohoto  zákona. 
Nevydává-li  se  povolení,  může  stavební  úřad územní rozhodnutí 
nahradit  novým, pokud  opatření podle  územního rozhodnutí nebylo 
uskutečněno. 
 
     (3) Navrhovatel  původního  územního  rozhodnutí,  které bylo 
nahrazeno podle odstavce 2, může u stavebního úřadu uplatnit právo 
na  náhradu  nákladů,  zejména  na  projektovou dokumentaci, které 
vynaložil  k přípravě  stavby nebo  jiného opatření  v území podle 
původního  územního rozhodnutí.  O výši  náhrady rozhodne stavební 
úřad  a uhradí  ji organizace,  v jejíž  prospěch bylo vydáno nové 
územní  rozhodnutí; tuto  organizaci  určí  stavební úřad  ve svém 
rozhodnutí. 
 
     (4) Stavební  úřad  může  z  rozhodnutí  o  chráněném  území, 
o ochranném pásmu  a o stavební  uzávěře v odůvodněných  případech 
a po dohodě  s dotčenými orgány  státní správy povolit  výjimku ze 
stavebního zákazu nebo z omezení některých činností v území. 
 
     (2) Stavební úřad projedná návrh na změnu územního rozhodnutí 
s účastníky řízení v rozsahu, v jakém se změna přímo dotýká jejich 
práv,  právem  chráněných  zájmů  nebo  povinností,  a s dotčenými 
orgány  státní správy  v rozsahu,  v jakém  se změna  dotýká zájmů 
chráněných těmito orgány podle zvláštních předpisů. 
 
     (3) Stavební  úřad  může  z  rozhodnutí  o  chráněném  území, 
o ochranném pásmu  a o stavební  uzávěře v odůvodněných  případech 
a po dohodě  s dotčenými orgány  státní správy povolit  výjimku ze 
stavebního zákazu nebo z omezení některých činností v území. 
 
                              § 42 
                  Oznámení územního rozhodnutí 
 
     (1) Územní   rozhodnutí  se   účastníkům  oznamuje  doručením 
písemného vyhotovení. 
 
     (2) Veřejnou vyhláškou se oznámí územní rozhodnutí o umístění 
liniové stavby,  a v odůvodněných případech  též o umístění stavby 
zvlášť   rozsáhlé,  s   velkým  počtem   účastníků  řízení,  jakož 
i rozhodnutí o  využití území, rozhodnutí  o chráněném území  nebo 
o ochranném  pásmu a  rozhodnutí  o  stavební uzávěře,  týká-li se 
rozsáhlého   území.   Doručení   se   provede  vyvěšením  územního 
rozhodnutí po dobu 15 dnů  způsobem v místě obvyklým. Poslední den 
této lhůty je dnem doručení. 
 
     (3) Odkladný účinek odvolání  proti územnímu rozhodnutí nelze 
vyloučit.  

                           ČÁST DRUHÁ 
                          Stavební řád 
 
                             ODDÍL 1 
                     Oprávnění k projektové 
                     a inženýrské činnosti a 
                       k provádění staveb 
 
                              § 43 zrušen 
  
                              § 44 
                  Oprávnění k provádění staveb 
 
     (1) Stavbu  a její  změnu může  provádět jen  právnická osoba 
nebo   fyzická  osoba   oprávněná  k   provádění  stavebních  nebo 
montážních  prací  jako  předmětu  své  činnosti  podle zvláštních 
předpisů;2)  při  provádění  stavby  musí  být zabezpečeno odborné 
vedení realizace stavby [§ 46a odst. 1 a § 46a odst. 3 písm. b)]. 
 
     (2) Jednoduché  stavby  a  jejich  změny,  s  výjimkou staveb 
uvedených v § 139b odst. 5 písm.  b), c) a d), včetně jejich změn, 
může stavebník provádět sám pro sebe svépomocí, jestliže zabezpečí 
odborné vedení jejich realizace oprávněnou  osobou [§ 46a odst. 1, 
odst. 3 písm. b)]. 
 
     (3) Jednoduché  stavby  uvedené  v   §  139b  odst.  5  písm. 
b), c) a d), drobné stavby,  změny těchto staveb a udržovací práce 
na stavbě může stavebník provádět sám pro sebe svépomocí, jestliže 
zabezpečí  odborný dozor  nad prováděním  stavby osobou,  která má 
odborné vysokoškolské nebo  středoškolské vzdělání stavebního nebo 
architektonického směru  a alespoň tři  roky praxe v  oboru, (dále 
jen "kvalifikovaná osoba"), pokud sám není odborně způsobilý dozor 
provádět. 
------------------------------------------------------------------ 
2) § 30 odst. 2 zákona č. 513/1991 Sb., obchodní zákoník, ve znění 
   pozdějších předpisů. 
   § 4 písm.  d) a §  6 odst. 1  písm. c) zákona  č. 174/1968 Sb., 
   o státním  odborném  dozoru  nad  bezpečností  práce,  ve znění 
   pozdějších předpisů. 
   § 7 odst.  2 zákona č. 455/1991  Sb., o živnostenském podnikání 
   (živnostenský zákon), ve znění pozdějších předpisů. 
   § 5  odst. 2  zákona ČNR  č. 61/1988  Sb., o hornické činnosti, 
   výbušninách  a  o  státní  báňské  správě,  ve znění pozdějších 
   předpisů. 
 
                             ODDÍL 2 
                 Zvláštní způsobilost k některým 
                      činnostem ve výstavbě 
 
                              § 45 zrušen 
 
                              § 46 zrušen 
 
                              § 46a 
                  Vybrané činnosti ve výstavbě 
 
     (1) Vybrané  činnosti,  jejichž  výsledek  ovlivňuje  ochranu 
veřejných  zájmů  ve  výstavbě  (dále  jen  "vybrané  činnosti  ve 
výstavbě"),  mohou vykonávat  pouze fyzické  osoby, které  získaly 
oprávnění k výkonu těchto činností podle zvláštního předpisu.2a) 
 
     (2) Právnické  osoby  mohou  vykonávat  vybrané  činnosti  ve 
výstavbě,  jen  pokud  zabezpečí  jejich  výkon  osobami uvedenými 
v odstavci 1. 
 
     (3) Za vybrané činnosti se pro účely tohoto zákona považují 
a) projektová   činnost,  kterou   se  rozumí   zpracování  územně 
   plánovací dokumentace a dále  zpracování dokumentace staveb pro 
   vydání  územního  rozhodnutí   a  stavebního  povolení,  včetně 
   statických a dynamických výpočtů  konstrukcí staveb. S výjimkou 
   staveb  pro bydlení,  staveb  podzemních,  opěrných zdí  a změn 
   těchto  staveb  se  za  vybrané  činnosti nepovažuje zpracování 
   dokumentace  drobných  staveb  a  jednoduchých  staveb a jejich 
   změn; dokumentaci těchto staveb zpracovává kvalifikovaná osoba, 
b) vedení   realizace   staveb,   s   výjimkou   vedení  realizace 
   jednoduchých  staveb   uvedených  v  §   139b  odst.  5   písm. 
   b), c) a d), drobných staveb a změn těchto staveb. 
 
     (4) Osoby, jejichž odborná  způsobilost byla ověřena,2a) jsou 
povinny při své odborné činnosti chránit veřejné zájmy. 
------------------------------------------------------------------ 
2a) Např.   zákon  ČNR   č.  360/1992   Sb.,  o   výkonu  povolání 
    autorizovaných architektů  a o výkonu  povolání autorizovaných 
    inženýrů a  techniků činných ve výstavbě,  ve znění pozdějších 
    předpisů,  zákon ČNR  č. 61/1988  Sb., zákon  č. 200/1994 Sb., 
    o zeměměřictví   a  o   změně  a   doplnění  některých  zákonů 
    souvisejících s jeho zavedením. 

                              § 46b 
 
     (1) Osoba vykonávající činnost uvedenou v § 46a odst. 3 písm. 
a)  (dále   jen  "projektant")  odpovídá   za  správnost,  úplnost 
a proveditelnost   zpracované  projektové   dokumentace.  Statický 
výpočet   musí   být   zpracován   v   takové   formě,   aby   byl 
kontrolovatelný.  Projektant  odpovídá   za  správnost  a  úplnost 
zpracování  konceptu   a  návrhu  územně   plánovací  dokumentace. 
Projektant  je   povinen  přizvat  ke   zpracování  dílčích  částí 
projektové  dokumentace další  oprávněné projektanty  s příslušnou 
specializací,   není-li   způsobilý   některou   část   projektové 
dokumentace zpracovat sám. 
 
     (2) Osoba, která vede realizaci stavby, je v rozsahu předmětu 
svého  podnikání  (činnosti)  odpovědná  za  řádné provedení prací 
v souladu  s dokumentací  ověřenou stavebním  úřadem ve  stavebním 
řízení,  za  dodržení  podmínek  stavebního  povolení,  povinností 
k ochraně života  a zdraví osob a  bezpečnosti práce vyplývajících 
z ostatních právních předpisů. Nemá-li osoba, která vede realizaci 
stavby,   pro   jednotlivé   druhy   prací   odbornou  způsobilost 
v příslušném  oboru, je  povinna přizvat  jinou odborně způsobilou 
osobu.2a) 
------------------------------------------------------------------ 
2a) Např.   zákon  ČNR   č.  360/1992   Sb.,  o   výkonu  povolání 
    autorizovaných architektů  a o výkonu  povolání autorizovaných 
    inženýrů a  techniků činných ve výstavbě,  ve znění pozdějších 
    předpisů,  zákon ČNR  č. 61/1988  Sb., zákon  č. 200/1994 Sb., 
    o zeměměřictví   a  o   změně  a   doplnění  některých  zákonů 
    souvisejících s jeho zavedením. 
 
                             ODDÍL 3 
                       Výrobky pro stavbu 
 
                              § 47 
 
     (1) Pro  stavbu  mohou  být  navrženy  a  použity  jen takové 
výrobky a  konstrukce, jejichž vlastnosti  z hlediska způsobilosti 
stavby  pro  navržený  účel   zaručují,  že  stavba  při  správném 
provedení a  běžné údržbě po dobu  předpokládané existence splňuje 
požadavky na mechanickou pevnost  a stabilitu, požární bezpečnost, 
hygienu,  ochranu  zdraví  a  životního  prostředí, bezpečnost při 
užívání  (včetně  užívání  osobami  s  omezenou  schopností pohybu 
a orientace), ochranu  proti hluku a  na úsporu energie  a ochranu 
tepla. 
 
     (2) Vlastnosti výrobků  pro stavbu mající  rozhodující význam 
pro  výslednou kvalitu  stavby musí  být ověřeny  podle zvláštních 
předpisů3) z hledisek uvedených v odstavci 1. 
------------------------------------------------------------------ 
3) Např.  zákon  č.  22/1997  Sb.,  o  technických  požadavcích na 
   výrobky  a o  změně a  doplnění některých  zákonů, zákon ČNR č. 
   244/1992 Sb., o posuzování vlivů na životní prostředí. 
 
                              § 48 zrušen 
 
                              § 49 zrušen 
 
                              § 50 zrušen 
 
                              § 51 zrušen 
 
                              § 52 zrušen 
 
                              § 53 zrušen 
 
                             ODDÍL 4 
       Povolování staveb, změn staveb a udržovacích prací 
 
             Stavby, jejich změny a udržovací práce 
 
                              § 54 
 
     Stavby, jejich  změny a udržovací  práce na nich lze provádět 
jen podle stavebního povolení  nebo na základě ohlášení stavebnímu 
úřadu.  
 
                              § 55 
 
     (1) Stavební   povolení  se   vyžaduje,  pokud   tento zákon 
a prováděcí předpisy k němu nebo zvláštní předpisy nestanoví jinak, 
u staveb  všeho druhu  bez  zřetele  na jejich  stavebně technické 
provedení, účel  a dobu trvání; stavební  povolení se vyžaduje též 
u změn dokončených staveb. 
 
     (2) Ohlášení stavebnímu úřadu postačí 
a) u drobných staveb, 
b) u stavebních úprav, kterými se nemění vzhled stavby, nezasahuje 
   se  do  nosných  konstrukcí  stavby,  nemění  se způsob užívání 
   stavby. 
 
     (3) Ohlášení  stavebnímu  úřadu   vyžadují  udržovací  práce, 
jejichž  provedení  by  mohlo  ovlivnit  stabilitu stavby, požární 
bezpečnost stavby,  její vzhled nebo životní  prostředí, a všechny 
udržovací práce na stavbě, která je kulturní památkou. 
 
                              § 56 
 
     Stavební povolení ani ohlášení se nevyžaduje 
 a) u důlních   děl,  důlních   staveb  pod   povrchem  a   staveb 
    v povrchových lomech a  skrývkách, pokud podléhají schvalování 
    a    dozoru   orgánů  státní   báňské  správy   podle  horních 
    předpisů, 
 b) u nadzemních a  podzemních vedení telekomunikační  sítě včetně 
    opěrných a vytyčovacích bodů a u telefonních budek, 
 c) u krátkodobých  přenosných  zařízení,  jako  prodejní  stánky, 
    konstrukce  a  zařízení  pro  slavnostní  výzdobu  a osvětlení 
    budov, 
 d) u scénických staveb pro film a televizi, 
 e) u geodetických dřevěných a  přenosných měřických věží, signálů 
    a pyramid, 
 f) u konstrukcí chmelnic a vinic, 
 g) u  stavebních  úprav  elektrických  vedení bez omezení napětí, 
    pokud se nemění jejich trasa, 
 h) u stavebních úprav vnitřních telekomunikačních rozvodů, 
 i) u udržovacích  prací, u  nichž není  předepsáno ohlášení podle 
    § 55 odst. 3. 
 
                              § 57 
                    Ohlášení stavebnímu úřadu 
 
     (1) Stavebník  [§ 139 písm. d)]  drobných staveb,  stavebních 
úprav a udržovacích prací uvedených v §  55 odst. 2 a 3 je povinen 
jejich provedení předem písemně ohlásit stavebnímu úřadu. Stavební 
úřad může  stanovit, že ohlášenou drobnou  stavbu, stavební úpravu 
nebo  udržovací  práce  lze  provést  jen  na  základě  stavebního 
povolení. 
 
     (2) Ohlášenou  drobnou  stavbu,  stavební  úpravu a udržovací 
práce  může stavebník  provést  jen  na základě  písemného sdělení 
stavebního úřadu,  že proti jejich  provedení nemá námitek.  Pokud 
toto  sdělení  nebude  stavebníkovi  oznámeno  do  30  dnů ode dne 
ohlášení anebo  stavební úřad v téže  lhůtě nestanoví, že ohlášená 
drobná  stavba,   stavební  úprava  či   udržovací  práce  podléhá 
stavebnímu povolení, může ji stavebník provést. 
 
     (3) Za den ohlášení se považuje den, kdy ohlášení bylo podáno 
u stavebního úřadu. 
 
     (4) Mají-li  být  prováděny  stavební  úpravy  nebo udržovací 
práce  na stavbě,  která je  kulturní památkou,  přiloží stavebník 
k jejich  ohlášení  stavebnímu   úřadu  stanovisko  orgánu  státní 
památkové  péče.  Totéž  se  týká  objektů  na územích vyhlášených 
ochranných pásem a chráněných území podle příslušného zákona.3a) 
------------------------------------------------------------------ 
3a) Zákon ČNR  č. 20/1987 Sb.,  o státní památkové  péči, ve znění 
    pozdějších předpisů. 
 
                              § 58 
                   Žádost o stavební povolení 
 
     (1) Žádost   o   stavební   povolení   spolu   s  předepsanou 
dokumentací podává stavebník u stavebního úřadu. 
 
     (2) Stavebník  musí prokázat,  že je  vlastníkem pozemku nebo 
stavby  anebo že  má k  pozemku či  stavbě jiné  právo, které  jej 
opravňuje  zřídit  na  pozemku  požadovanou  stavbu, provést změnu 
stavby anebo udržovací práce na ní. 
 
     (3) Jde-li  o stavební úpravu, nástavbu  nebo udržovací práce 
na  stavbě, může  být  stavebníkem  právnická nebo  fyzická osoba, 
která  je  nájemcem  stavby,  předloží-li  o  tom  písemnou dohodu 
s vlastníkem stavby. 
 
     (4) Stavebník  podzemních staveb  podléhajících tomuto zákonu 
neprokazuje vlastnické nebo jiné právo k pozemku či stavbě na něm, 
jde-li o stavby, které funkčně  ani svou konstrukcí nesouvisejí se 
stavbami  na pozemku  ani s  provozem  na  něm a  které ani  jinak 
nemohou mít vliv na využití pozemku k účelu, pro který je určen. 
 
     (5) Žádá-li  stavebník  o  povolení  stavby,  která má zčásti 
spočívat  na  stavbě  ve  vlastnictví  jiné  osoby,  musí připojit 
k žádosti  o povolení  stavby písemnou  smlouvu o  zřízení věcného 
břemene uzavřenou s vlastníkem stavby, na jejíž části má spočívat; 
totéž  platí  i  v  případech,  kdy  se  obě  stavby mají provádět 
současně. 
 
                              § 59 
                   Účastníci stavebního řízení 
 
     (1) Účastníky stavebního řízení jsou 
a) stavebník, 
b) osoby,  které  mají  vlastnická  nebo  jiná  práva  k  pozemkům 
   a stavbám na nich, včetně osob, které mají vlastnická nebo jiná 
   práva  k sousedním  pozemkům a  stavbám na  nich, a  tato práva 
   mohou být stavebním povolením přímo dotčena, 
c) další osoby, kterým zvláštní zákon toto postavení přiznává.1b) 
 
     (2) U staveb  prováděných svépomocí je  účastníkem stavebního 
řízení  též osoba,  která na  návrh stavebníka  bude odborně  vést 
realizaci stavby nebo vykonávat odborný dozor (§ 44 odst. 2 a 3). 
 
     (3) Stavební úřad  může ke stavebnímu  řízení přizvat i  jiné 
osoby, zejména  projektanta a zhotovitele  stavby; ty však  nejsou 
účastníky stavebního řízení. 
 
     (4) Účastníky   stavebního   řízení   nejsou   nájemci   bytů 
a nebytových prostor. 
------------------------------------------------------------------ 
1b) Např. zákon ČNR č. 114/1992 Sb. 
 
                         Stavební řízení 
 
                              § 60 
 
     (1) Neposkytuje-li  předložená  žádost  o  stavební povolení, 
zejména dokumentace,  dostatečný podklad pro  posouzení navrhované 
stavby nebo udržovacích prací na  ní, nebo nejsou-li v dokumentaci 
dodrženy  podmínky   územního  rozhodnutí,  vyzve   stavební  úřad 
stavebníka, aby žádost v přiměřené lhůtě doplnil, popřípadě aby ji 
uvedl do souladu s podmínkami územního rozhodnutí, a upozorní jej, 
že jinak stavební řízení zastaví. 
 
     (2) Stavební   úřad   zastaví   stavební   řízení,   jestliže 
dokumentace   nebyla  zpracována   oprávněnou  osobou,   popřípadě 
stavebník  nedoplnil žádost  ve lhůtě  stanovené podle  odstavce 1 
nebo  neuvedl   dokumentaci  do  souladu   s  podmínkami  územního 
rozhodnutí. 
 
     (3) Stavební  úřad  zastaví  též  stavební  řízení, nebude-li 
dokumentace  stavby zajišťovat  podmínky pro  její užívání osobami 
s omezenou   schopností   pohybu   a   orientace 1a)  a  nebude-li 
dokumentace ve lhůtě podle § 60 odst. 1 doplněna. 
------------------------------------------------------------------ 
1a) Vyhláška Ministerstva hospodářství č.  174/1994 Sb., kterou se 
    stanoví  obecné  technické   požadavky  zabezpečující  užívání 
    staveb osobami s omezenou schopností pohybu a orientace. 
 
                              § 61 
 
     (1) Stavební úřad oznámí  zahájení stavebního řízení dotčeným 
orgánům  státní správy  a všem  známým účastníkům  a nařídí  ústní 
jednání spojené  s místním šetřením.  Současně upozorní účastníky, 
že své námitky mohou uplatnit nejpozději při ústním jednání, jinak 
že k nim nebude přihlédnuto.  K připomínkám a námitkám, které byly 
nebo mohly  být uplatněny v  územním řízení nebo  při projednávání 
regulačního  plánu,  jakož  i  územního  plánu  zóny nebo územního 
projektu zóny, se nepřihlíží. 
 
     (2) Od  místního šetření,  popřípadě též  od ústního jednání, 
může  stavební  úřad  upustit,   jsou-li  mu  dobře  známy  poměry 
staveniště  a žádost  poskytuje dostatečný  podklad pro  posouzení 
navrhované stavby. 
 
     (3) Stavební  úřad  oznámí   účastníkům  zahájení  stavebního 
řízení  nejméně 7  dní  před  konáním místního  šetření, popřípadě 
ústního jednání. Upustí-li stavební  úřad od ústního jednání, určí 
do  kdy  mohou  účastníci  uplatnit  námitky,  a  upozorní  je, že 
k později podaným námitkám nebude  přihlédnuto; určená lhůta nesmí 
být kratší než sedm dní. 
 
     (4) U  liniových  staveb  nebo  v  odůvodněných případech též 
u staveb  zvlášť  rozsáhlých,  s  velkým  počtem účastníků řízení, 
stavební  úřad  uvědomí  účastníky  o  zahájení  stavebního řízení 
veřejnou vyhláškou  nejméně 15 dní před  konáním místního šetření, 
popřípadě  ústního jednání,  a  nekoná-li  se ústní  jednání, před 
uplynutím lhůty stanovené podle odstavce 3. 
 
     (5) Obec a dotčené orgány státní správy uvědomí stavební úřad 
vždy jednotlivě. Dotčené orgány jsou povinny sdělit své stanovisko 
ve  stejné lhůtě,  ve které  mohou uplatnit  své námitky účastníci 
řízení. 
 
     (6) Pokud dotčený orgán státní  správy, jehož rozhodnutí nebo 
opatření   vyžadované  zvláštním   předpisem  bylo   k  projektové 
dokumentaci připojené  k žádosti o stavební  povolení získáno před 
oznámením zahájení  stavebního řízení, nesdělí  ve stanovené lhůtě 
stanovisko  k   navrhované  stavbě,  platí,  že   z  hlediska  jím 
sledovaných veřejných zájmů se stavbou souhlasí. 
 
                              § 62 
 
     (1) Ve stavebním řízení stavební úřad přezkoumá zejména, zda 
 a) dokumentace splňuje podmínky územního rozhodnutí, 
 b) dokumentace    splňuje    požadavky    týkající  se  veřejných 
    zájmů, především  ochrany životního prostředí,  ochrany zdraví 
    a života, a odpovídá obecným technickým požadavkům na výstavbu 
    a zvláštnímu předpisu,1a) 
 c) je  zajištěna   komplexnost  a  plynulost   výstavby,  zda  je 
    zajištěno  včasné  vybudování   technického,  občanského  nebo 
    jiného vybavení potřebného k řádnému užívání, 
 d) bude  stavba  prováděna   oprávněnou  právnickou  osobou  nebo 
    fyzickou osobou podnikající podle zvláštních předpisů nebo zda 
    je u staveb  a prací na  nich, které budou  provádět právnické 
    osoby nebo fyzické osoby podnikající podle zvláštních předpisů 
    samy pro sebe nebo které budou prováděny svépomocí (§ 44 odst. 
    2 a 3),  zajištěno odborné vedení  a provádění stavby  nebo je 
    zajištěn odborný dozor. 
 
     (2) Má-li být stavba užívána jako provozovna, zkoumá stavební 
úřad z hledisek uvedených v odstavci 1 písm. b) i účinky budoucího 
provozu;  technicko-ekonomickou  úroveň  projektu  technologického 
zařízení nepřezkoumává. 
 
     (3) Stavební úřad ve stavebním řízení zajistí vzájemný soulad 
předložených    stanovisek   dotčených    orgánů   státní   správy 
vyžadovaných  zvláštními  předpisy  a  posoudí vyjádření účastníků 
řízení a jejich námitky. 
 
     (4) Jestliže by  uskutečněním nebo užíváním  stavby mohly být 
ohroženy  zájmy  chráněné  stavebním  zákonem,  předpisy  vydanými 
k jeho  provedení  a  zvláštními  předpisy,  stavební  úřad žádost 
o stavební povolení zamítne. 
------------------------------------------------------------------ 
1a) Vyhláška Ministerstva hospodářství č.  174/1994 Sb., kterou se 
    stanoví  obecné  technické   požadavky  zabezpečující  užívání 
    staveb osobami s omezenou schopností pohybu a orientace. 
 
                              § 63 zrušen 
 
                              § 64 
 
     (1) S orgány státní správy  a s účastníky, jejichž stanoviska 
a vyjádření  k dokumentaci  předložené při  stavebním řízení  byla 
opatřena  před  jeho  zahájením,  omezí  stavební  úřad projednání 
žádosti podle míry, v jaké byly jejich požadavky splněny. 
 
     (2) Stavební řízení  o liniových stavbách,  k nimž byla  před 
stavebním  řízením  opatřena  kladná  vyjádření  účastníků řízení, 
omezí  stavební úřad  v  části  trasy, která  probíhá nezastavěným 
územím,  na zajištění  souladu stanovisek  dotčených orgánů státní 
správy  a  na  zjištění,  zda  žádost  odpovídá podmínkám územního 
rozhodnutí.  
 
                              § 65 
 
     Se stavebním  řízením se spojují, pokud  to nevylučuje povaha 
věci  nebo nestanoví-li  zvláštní  předpisy  jinak, i  jiná řízení 
nutná k uskutečnění stavby.  
 
                        Stavební povolení 
 
                              § 66 
 
podmínky  pro provedení  a užívání  stavby a  rozhodne o námitkách 
účastníků řízení.  Stavební úřad zabezpečí  stanovenými podmínkami 
zejména  ochranu  zájmů  společnosti  při  výstavbě  a při užívání 
stavby,   komplexnost   stavby,   dodržení   obecných  technických 
požadavků  na výstavbu,  popřípadě jiných  předpisů a  technických 
norem,  a dodržení  požadavků stanovených  dotčenými orgány státní 
správy  ,  především  vyloučení  nebo  omezení  negativních účinků 
stavby a jejího užívání na životní prostředí. 
 
     (2) U samostatných  staveb občanů, které  spočívají zčásti na 
sobě (§ 58 odst. 5)  a nejsou vzájemně provozně propojeny, vznikne 
právní  mocí  stavebního  povolení  ve  prospěch povolované stavby 
věcné břemeno vůči stavbě, na které spočívá. Obsah věcného břemene 
musí být vymezen ve stavebním povolení. 
 
     Ve stavebním povolení stanoví  stavební úřad závazné podmínky 
pro provedení  a užívání stavby  a rozhodne o  námitkách účastníků 
řízení.  Stavební  úřad  zabezpečí  stanovenými podmínkami zejména 
ochranu  veřejných  zájmů  při  výstavbě  a  při  užívání  stavby, 
komplexnost  stavby,  dodržení  obecných  technických požadavků na 
výstavbu,   popřípadě   jiných   předpisů   a  technických  norem, 
a dodržení  požadavků stanovených  dotčenými orgány  státní správy 
, především  vyloučení  nebo  omezení  negativních  účinků  stavby 
a jejího užívání na životní prostředí. 
 
                              § 67 
 
     Stavební  povolení pozbývá  platnost, jestliže  stavba nebyla 
zahájena  do  dvou  let  ode  dne,  kdy  nabylo právní moci, pokud 
stavební  úřad v  odůvodněných případech  nestanovil pro  zahájení 
stavby delší lhůtu.  
 
                              § 68 
 
     (1) Stavební  úřad může  na žádost  stavebníka v odůvodněných 
případech povolit změnu stavby ještě před jejím dokončením. 
 
     (2) V  rozsahu,   v  jakém  se  změna   dotýká  práv,  právem 
chráněných  zájmů  nebo  povinností  účastníků  stavebního řízení, 
jakož i zájmů chráněných  dotčenými orgány státní správy, projedná 
stavební  úřad žádost  a vydá  rozhodnutí, jímž  buď změnu  stavby 
povolí,  přičemž  rozhodne  i  o  případných  námitkách  účastníků 
a stanoví  podle  potřeby  další  závazné  podmínky,  nebo  žádost 
zamítne.  Na  řízení  o  změně  se  vztahují  přiměřeně ustanovení 
o stavebním řízení. 
 
     (3) Závaznou podmínkou podle předchozího odstavce je u staveb 
občanského  vybavení  v  částech  určených  pro užívání veřejností 
zajištění  přístupu   a  užívání  osobám   s  omezenou  schopností 
pohybu a orientace.1a) 
------------------------------------------------------------------ 
1a) Vyhláška Ministerstva hospodářství č.  174/1994 Sb., kterou se 
    stanoví  obecné  technické   požadavky  zabezpečující  užívání 
    staveb osobami s omezenou schopností pohybu a orientace. 
 
                              § 69 
 
     (1) Stavební  povolení   a  rozhodnutí  o   prodloužení  jeho 
platnosti  se  oznámí  stejným  způsobem  jako zahájení stavebního 
řízení a vyrozumění o ústním jednání; tato rozhodnutí, týkající se 
jednoduchých  a  drobných  staveb,  se  oznámí  též orgánům státní 
správy, které si vyhradily posouzení dokumentace. 
 
     (2) Oznamuje-li  se  stavební  povolení  veřejnou  vyhláškou, 
vyvěsí  se  stavební  povolení  po  dobu  15  dnů způsobem v místě 
obvyklým. Poslední den této lhůty je dnem doručení.  
 
                              § 70 
 
     Stavební povolení  a rozhodnutí o  prodloužení jeho platnosti 
jsou závazná i pro právní nástupce účastníků řízení.  
 
                             ODDÍL 5 
                Terénní úpravy, práce a zařízení 
 
                              § 71 
 
     (1) Povolení stavebního  úřadu vyžadují, pokud  k tomu nejsou 
příslušny podle  zvláštních předpisů jiné  orgány, terénní úpravy, 
kterými se  podstatně mění vzhled  prostředí nebo odtokové  poměry 
a dále  též těžební  a jim   podobné a  s nimi  související práce, 
nejedná-li se o činnost  prováděnou hornickým způsobem.4) Povolení 
se nevydává,  jestliže stavební úřad v  územním rozhodnutí od jeho 
vydání upustil. 
 
     (2) Ohlášení  stavebnímu úřadu  vyžadují informační, reklamní 
a propagační zařízení (dále jen "zařízení")  o ploše větší než 0,6 
m2, která jsou umísťována na  pozemku nebo stavbě a jsou viditelná 
z veřejných prostorů. Zařízení v  obvodu dráhy4a) podléhá souhlasu 
speciálního stavebního úřadu. 
 
     (3) Umísťování   reklamních   a   propagačních   zařízení  na 
stavbách, které  jsou kulturní památkou, a  v jejich prostorech je 
možné pouze se souhlasem příslušného orgánu památkové péče. 
 
     (4) Ohlášené  zařízení lze  provést jen  na základě písemného 
sdělení stavebního  úřadu, že proti  jeho provedení nemá  námitek. 
Stavební  úřad  může  stanovit,  že  zařízení  lze  provést jen na 
základě povolení;  má-li být zařízení  umístěno v ochranném  pásmu 
pozemní komunikace, stavební úřad stanoví, že zařízení lze provést 
jen na základě povolení. 
 
     (5) Ohlášení  se nevyžaduje  u označení  budov státních  nebo 
samosprávných  orgánů   a  jiných  veřejných   institucí,  veřejně 
prospěšných  staveb,   u  návěstí  v   zájmu  veřejné  bezpečnosti 
a pořádku, u  uličních, požárních, dopravních  a vodohospodářských 
značek,  u označení  zvláště chráněných  území, geodetických bodů, 
veřejných telefonních automatů, hovoren a stanic apod. Ohlášení se 
nevyžaduje též u označení budov  právnických osob a fyzických osob 
podnikajících podle zvláštních předpisů. 
 
     (6) Obec může obecně závaznou  vyhláškou vydanou v samostatné 
působnosti stanovit své požadavky  pro umísťování zařízení ve svém 
územním obvodu z hlediska místních podmínek. 
------------------------------------------------------------------ 
 4) Zákon ČNR č. 61/1988 Sb. 
4a) § 4 zákona č. 266/1994 Sb., o dráhách. 
 
                              § 72 
 
     K podání žádosti o povolení  nebo k ohlášení terénních úprav, 
prací  a zařízení  podle §  71 je  oprávněn vlastník  pozemku nebo 
stavby anebo  ten, kdo prokáže  jiné právo k  použití pozemku nebo 
stavby pro požadovaný účel. 
 
                              § 73 
 
     Na řízení o povolení terénních  úprav, prací a zařízení podle 
§ 71 odst. 1 a 4 se vztahují přiměřeně ustanovení oddílu 4. 
 
                              § 74 zrušen 
 
                             ODDÍL 6 
                        Vytyčování staveb 
 
                              § 75 
 
     (1) Před   zahájením  stavby,   přístavby,  terénních   úprav 
a těžebních  prací  na  povrchu  musí  stavebník zajistit vytyčení 
prostorové polohy  odborně způsobilými osobami.  Výsledky vytyčení 
musí být ověřeny úředně oprávněnými zeměměřickými inženýry.8) 
 
     (2) Způsob vytyčení prostorové polohy jednoduchých a drobných 
staveb,  terénních  úprav  a  těžebních  prací  na povrchu stanoví 
obecně závazný právní předpis. 
 
     (3) Vytyčování   se   provádí   podle   vytyčovacích  výkresů 
v souladu s územním rozhodnutím a stavebním povolením. 
 
------------------------------------------------------------------ 
8) Zákon č. 200/1994 Sb. 
 
                             ODDÍL 7 
                         Užívání staveb 
 
                        Kolaudace staveb 
 
                              § 76 
 
     (1) Dokončenou   stavbu,   popřípadě   její   část   schopnou 
samostatného užívání nebo tu část  stavby, na které byla provedena 
změna nebo udržovací  práce (dále v oddílu 7  jen "stavba"), pokud 
tyto  stavby  vyžadovaly  stavební  povolení,  lze  užívat  jen na 
základě kolaudačního rozhodnutí. 
 
     (2) Dokončené  terénní  úpravy,  těžební  a  jim podobné nebo 
s nimi   související   práce,   jakož   i   informační,   reklamní 
a propagační zařízení se kolaudují pouze v případě, že to stavební 
úřad stanovil při jejich povolení. 
 
                              § 77 
 
     Kolaudační řízení provádí stavební úřad, který vydal stavební 
povolení nebo  povolil terénní úpravy, těžební  a jim podobné nebo 
s nimi   související   práce,   jakož   i   informační,   reklamní 
a propagační zařízení.  
 
                              § 78 
 
     (1) Účastníky kolaudačního řízení jsou 
a) stavebník, 
b) vlastník stavby, 
c) uživatel (provozovatel), je-li v době zahájení řízení znám, 
d) vlastník  pozemku, na  kterém je  kolaudovaná stavba  umístěna, 
   pokud  jeho vlastnické  právo může  být kolaudačním rozhodnutím 
   přímo dotčeno. 
 
     (2) Sloučí-li  stavební  úřad  s  kolaudačním  řízením řízení 
o změně  dokumentace ověřené  ve stavebním  řízení, jsou účastníky 
řízení i ti  účastníci stavebního řízení, jichž by  se změna mohla 
dotknout.  
 
                              § 79 
 
     (1) Kolaudační řízení se zahajuje  na návrh stavebníka. Návrh 
může podat i budoucí uživatel (provozovatel), musí však stavebnímu 
úřadu předložit písemnou dohodu se stavebníkem o užívání stavby. 
 
     (2) Návrh  na kolaudaci  stavby se  podává písemně.  V návrhu 
musí být uveden předpokládaný termín dokončení stavby.  
 
                              § 80 
 
     (1) Stavební úřad oznámí účastníkům řízení a dotčeným orgánům 
státní  správy zahájení  kolaudačního  řízení  nejméně 7  dnů před 
ústním jednáním  spojeným s místním  šetřením. U liniových  staveb 
s velkým počtem  účastníků řízení stavební  úřad uvědomí účastníky 
o zahájení kolaudačního  řízení veřejnou vyhláškou  nejméně 15 dní 
před konáním místního šetření. 
 
     (2) V  oznámení  o   zahájení  kolaudačního  řízení  upozorní 
stavební úřad účastníky a dotčené orgány státní správy, že námitky 
a stanoviska mohou  uplatnit nejpozději při  ústním jednání, jinak 
že k nim nebude přihlédnuto. 
 
     (3) Je-li  to účelné,  přizve stavební  úřad ke  kolaudačnímu 
řízení projektanta, popřípadě zhotovitele stavby. 

                              § 81 
 
     (1) V  kolaudačním řízení  stavební úřad  zejména zkoumá, zda 
byla stavba  provedena podle dokumentace  ověřené stavebním úřadem 
ve  stavebním  řízení  a  zda  byly  dodrženy  podmínky  stanovené 
v územním  rozhodnutí a  ve stavebním  povolení. Dále  zkoumá, zda 
skutečné  provedení  stavby  nebo  její  užívání  nebude ohrožovat 
veřejné zájmy, především z hlediska  ochrany života a zdraví osob, 
životního prostředí, bezpečnosti práce a technických zařízení. 
 
     (2) Dojde-li  během   provádění  stavby  ke   změně  státních 
technických  norem nebo  jiných technických  předpisů, podle nichž 
byla  zpracována projektová  dokumentace, přihlíží  k nim stavební 
úřad jen  tehdy, pokud se  jejich ustanovení vztahují  i na stavby 
projektované a prováděné před jejich účinností. 
 
     (3) Zjistí-li stavební úřad při  kolaudačním řízení na stavbě 
závady bránící jejímu užívání,  zejména nejsou-li splněny podmínky 
územního  rozhodnutí a  stavebního povolení  k zabezpečení užívání 
staveb  osobami  s  omezenou  schopností  pohybu  a  orientace,1a) 
stanoví lhůtu pro jejich odstranění a přeruší řízení. 
 
     (4) S  kolaudačním řízením  může být  spojeno řízení  o změně 
stavby (§  68), pokud se skutečné  provedení podstatně neodchyluje 
od dokumentace ověřené stavebním úřadem ve stavebním řízení. 
------------------------------------------------------------------ 
1a) Vyhláška Ministerstva hospodářství č.  174/1994 Sb., kterou se 
    stanoví  obecné  technické   požadavky  zabezpečující  užívání 
    staveb osobami s omezenou schopností pohybu a orientace. 
 
                              § 82 
 
     (1) Kolaudačním   rozhodnutím  se   povoluje  užívání  stavby 
k určenému účelu,  a je-li to  zapotřebí, stanoví se  podmínky pro 
užívání stavby. 
 
     (2) V  kolaudačním  rozhodnutí  může  stavební  úřad stanovit 
podmínky vyplývající z obecných technických požadavků na výstavbu, 
odstranění   drobných  nedostatků   skutečného  provedení   stavby 
zjištěných  při  kolaudačním  řízení   a  určit  přiměřenou  lhůtu 
k jejich  odstranění.  Může  tak  učinit  pouze  v případě, že jde 
o nedostatky, které neohrožují zdraví  a bezpečnost osob a nebrání 
ve  svém souhrnu  řádnému a  nerušenému užívání  stavby k určenému 
účelu; jinak kolaudační rozhodnutí nevydá. 
 
     (3) Má-li být  stavba užívána jako  provozovna, je kolaudační 
rozhodnutí   zároveň  osvědčením,   že  provozovna   je  způsobilá 
k provozu. 
 
     (4) Kolaudační  rozhodnutí se oznámí  stejným způsobem, jakým 
bylo oznámeno zahájení kolaudačního řízení. 
 
                              § 83 
 
     Stavební úřad může na  žádost stavebníka vydat časově omezené 
povolení  k  předčasnému  užívání   stavby  i  před  jejím  úplným 
dokončením, pokud  to nemá podstatný  vliv na uživatelnost  stavby 
a předčasné užívání neohrožuje bezpečnost a zdraví osob. Stavebník 
musí k  žádosti připojit dohodu se  zhotovitelem stavby obsahující 
sjednané  podmínky předčasného  užívání. Nejpozději  do 15  dnů po 
dokončení stavby je stavebník  nebo budoucí uživatel povinen podat 
stavebnímu úřadu návrh na kolaudaci stavby. 
 
                              § 84 
 
     U staveb  právnických osob nebo  fyzických osob podnikajících 
podle  zvláštních  předpisů,  kde  komplexní  vyzkoušení  přechází 
plynule do zkušebního provozu, může být zkušební provoz zahájen se 
souhlasem stavebního  úřadu před vydáním  kolaudačního rozhodnutí. 
Je-li pro posouzení způsobilosti  stavby k užívání třeba zhodnotit 
průběh  zkušebního  provozu  nebo  jeho  časového  úseku, rozhodne 
stavební  úřad   v  dohodě  s   dotčenými  orgány  státní   správy 
o prozatímním užívání  stavby ke zkušebnímu provozu  a stanoví pro 
něj podmínky.  Po ukončení a  vyhodnocení zkušebního provozu  nebo 
jeho časového  úseku vydá stavební  úřad na návrh  stavebníka nebo 
uživatele stavby kolaudační rozhodnutí. 
 
                              § 85 
                     Změna v užívání stavby 
 
     (1) Stavbu  lze užívat  jen  k  účelu určenému  v kolaudačním 
rozhodnutí,  popřípadě  ve  stavebním  povolení.  Změny ve způsobu 
užívání  stavby,  v  jejím  provozním  zařízení,  ve  způsobu nebo 
podstatném  rozšíření výroby,  popřípadě činnosti,  která by mohla 
ohrozit zdraví a život nebo  životní prostředí, jsou přípustné jen 
na základě  rozhodnutí stavebního úřadu o  změně v užívání stavby; 
na řízení se vztahují přiměřeně ustanovení § 76 až 84. 
 
     (2) Změnu  v  užívání  stavby,  která  je  spojena  se změnou 
stavby,  projedná stavební  úřad ve  stavebním řízení  a po  jejím 
dokončení provede kolaudaci změny stavby. 
 
     (3) Změna  v užívání  stavby  nemůže  být povolena,  pokud je 
v rozporu se závaznou částí územně plánovací dokumentace. 
 
                             ODDÍL 8 
                     Údržba staveb a jejich 
                          odstraňování 
 
                              § 86 
                          Údržba stavby 
 
     (1) Vlastník  stavby  je  v  souladu  s  dokumentací ověřenou 
stavebním  úřadem  a  s  rozhodnutím  stavebního  úřadu  (stavební 
povolení, kolaudační rozhodnutí) povinen  udržovat stavbu v dobrém 
stavebním   stavu,   tak   aby   nevznikalo   nebezpečí  požárních 
a hygienických závad,  aby nedocházelo k  jejímu znehodnocení nebo 
ohrožení  jejího  vzhledu  a  aby  se  co nejvíce prodloužila její 
uživatelnost. 
 
     (2) Neprovádí-li  vlastník  řádně   údržbu  stavby,  může  mu 
stavební  úřad  nařídit,  aby  v  určené  lhůtě  a  za stanovených 
podmínek zjednal nápravu. Uživatelé bytů a nebytových prostor jsou 
povinni umožnit provedení nařízené údržby stavby. 
 
     (3) Ustanovení odstavců  1 a 2 platí  přiměřeně i pro terénní 
úpravy, práce a zařízení podle tohoto zákona.  
 
                              § 87 
                         Nezbytné úpravy 
 
     (1) Vyžaduje-li  to  veřejný  zájem  z  důvodů  hygienických, 
bezpečnostních,   požárních,    provozních,   ohrožení   životního 
prostředí a estetických, nařídí stavební úřad provedení nezbytných 
úprav  na  stavbě  vlastníku  stavby  nebo  na  stavebním  pozemku 
vlastníku tohoto pozemku. Nařízené  úpravy je vlastník stavby nebo 
pozemku povinen provést na svůj náklad. 
 
     (2) Ustanovení  odstavce  1  platí  přiměřeně  i  pro terénní 
úpravy, práce a zařízení podle tohoto zákona. 
 
     (3) Nevyžaduje-li  nezbytná  úprava,  která  má být nařízena, 
dokumentaci  nebo  jiné  podklady,  uloží  stavební úřad vlastníku 
stavby nebo stavebního pozemku  provedení úpravy a stanoví rozsah, 
způsob, podmínky a lhůtu jejich provedení. 
 
     (4) Vyžaduje-li  provedení nezbytné  úpravy dokumentaci  nebo 
jiné   podklady,  uloží   stavební  úřad   vlastníku  stavby  nebo 
stavebního pozemku jejich předložení ve stanovené lhůtě a rozsahu; 
nesplní-li vlastník tuto povinnost, opatří stavební úřad potřebnou 
dokumentaci  nebo   jiné  podklady  na  jeho   náklad.  Po  jejich 
předložení  (opatření)  stavební   úřad  nařídí  nezbytnou  úpravu 
a stanoví  podmínky a  lhůtu  jejího  provedení. Stavbu  nebo její 
část, ve které byly dokončeny nařízené nezbytné úpravy, lze užívat 
jen  na základě  kolaudačního rozhodnutí,  pokud stavební  úřad od 
jejich kolaudace neupustil. 
 
                       Odstraňování staveb 
 
                              § 88 
 
     (1) Stavební  úřad  nařídí  vlastníku  stavby  nebo  zařízení 
odstranění 
 a) závadné  stavby ohrožující  život nebo  zdraví osob,  pokud ji 
    nelze hospodárně opravit, 
 b) stavby  nebo  zařízení  postavené  bez  stavebního povolení či 
    ohlášení nebo v rozporu s  ním. Odstranění stavby se nenařídí, 
    pokud  stavebník prokáže,  že stavba  je v  souladu s veřejným 
    zájmem, zejména s územně  plánovací dokumentací, cíli a záměry 
    územního   plánování,   obecnými   technickými   požadavky  na 
    výstavbu, technickými  požadavky na stavby  a zájmy chráněnými 
    zvláštními předpisy a jestliže stavebník v řízení o odstranění 
    stavby  podá  žádost  o  její  dodatečné  povolení  a předloží 
    podklady a  doklady vyžádané stavebním úřadem  v jím stanovené 
    lhůtě a v rozsahu jako k žádosti o stavební povolení, 
 c) stavby, k níž bylo stavební povolení zrušeno (§ 102 odst. 4), 
 d) dočasné stavby,  u níž uplynula  stanovená doba jejího  trvání 
    nebo pominul účel, pro který byla zřízena. 
 
     (2) Zjistí-li stavební  úřad v průběhu  stavebního řízení, že 
stavba již  byla zahájena bez stavebního  povolení, řízení zastaví 
a bude postupovat podle odstavce 1 písm. b). 
 
     (3) Podá-li stavebník proti  rozhodnutí o odstranění zařízení 
vydanému podle § 88 odst.  1 písm. b) odvolání, předmětné zařízení 
nemůže  být  provozováno  a  reklamy  budou  odstraněny nebo zcela 
zakryty  tak, aby  nebyly viditelné.  Nesplní-li majitel  zařízení 
tuto povinnost, vykoná ji stavební úřad na náklady vlastníka sám. 
 
     (4) K  odstranění  stavby,  pokud  nebylo  nařízeno, je třeba 
povolení stavebního úřadu. O povolení může žádat vlastník stavby. 
 
     (5) Povolení  stavebního  úřadu  se  nevyžaduje  k odstranění 
zařízení  staveniště, jehož  dočasnost byla  omezena ve  stavebním 
povolení  na   dobu  trvání  výstavby,   a  k  odstranění   staveb 
a zařízení, jež nepodléhají stavebnímu povolení. U drobných staveb 
[§ 55  odst. 2 písm. a)],  informačních, reklamních a propagačních 
zařízení postačí ohlášení lhůty, do kdy budou odstraněny. 
 
     (6) Vlastník zařízení staveniště projedná předem se stavebním 
úřadem  možnost dalšího  využití zařízení  staveniště, jestliže po 
dokončení  výstavby  je  možné  využít  je  pro  jiné účely. Podle 
výsledku projednání  buď předloží stavebnímu úřadu  návrh na změnu 
účelu užívání, popřípadě stavební úpravy, nebo zařízení staveniště 
po dokončení výstavby odstraní. 
 
                              § 89 
 
     (1) Náklady na odstranění stavby nese její vlastník. Stavební 
úřad  může rozhodnout,  že část  skutečných nákladů  na odstranění 
stavby uhradí vlastník podle míry své odpovědnosti za stav stavby, 
a zbylá část se uhradí z prostředků na státní stavební příspěvek. 
 
     (2) Vlastník odstraňované  stavby odpovídá za  škodu vzniklou 
na sousedních stavbách nebo  pozemku, pokud nebyla vyvolána jejich 
závadným  stavem. Náklady  zabezpečovacích prací,  které je  nutno 
souběžně provést  pro závadný stav sousední  stavby, nese vlastník 
této stavby.  
 
                              § 90 
 
     (1) Řízení o  odstranění stavby provádí  stavební úřad, který 
by byl příslušný vydat pro stavbu stavební povolení. 
 
     (2) V rozhodnutí,  jímž se nařizuje  nebo povoluje odstranění 
stavby,  stanoví  stavební  úřad  podmínky  pro zajištění nezbytné 
dokumentace   odstraňované  stavby,   pro  odborné   vedení  prací 
a bezpečnosti  včetně okolních  staveb, dále  podmínky vyplývající 
z obecných  technických  požadavků  na  výstavbu  a  podmínky  pro 
archivování dokumentace. 
 
     (3) Jestliže o odstranění stavby  rozhodl soud, stavební úřad 
stanoví pouze podmínky podle odstavce 2.  
 
                              § 91 
 
     Jsou-li závadným stavem  stavby bezprostředně ohroženy životy 
osob a není-li možno stavbu zachovat, může stavební úřad výjimečně 
vydat  ústní příkaz  k odstranění  stavby a  zabezpečit odstranění 
stavby bez projednání s vlastníky stavby. Stavební úřad nejpozději 
do 3 dnů oznámí písemně  rozhodnutí vlastníku stavby a důvody, pro 
které byl příkaz vydán, a  rozhodne o úhradě nákladů na odstranění 
stavby.  
 
                              § 92 
 
     (1) Rozhoduje-li   stavební  úřad   o  odstranění   památkově 
chráněné  stavby,  opatří  si  předem  souhlas  příslušného orgánu 
státní  památkové péče.  Obdobně si  stavební úřad  opatří souhlas 
orgánu uvedeného  ve zvláštních předpisech, je-li  to v nich přímo 
stanoveno. 
 
     (2) Ustanovení  odstavce 1  se nevztahuje  na vydání  příkazu 
k odstranění stavby podle § 91;  stavební úřad však oznámí orgánům 
uvedeným  v  odstavci  1  důvody,  které  vedly  k  vydání příkazu 
k odstranění   stavby,   pokud    možno   ještě   před   započetím 
odstraňovacích prací.  
 
                              § 93 
 
     (1) Stavební  úřad zjednoduší  postup podle  § 88  až 92  při 
odstraňování provedených  změn staveb, terénních  úprav, těžebních 
a jim   podobných   nebo   s   nimi   souvisejících  prací,  jakož 
i informačních, reklamních a propagačních zařízení. 
 
     (2) Stavební úřad nařídí  odstranění informačních, reklamních 
a propagačních  zařízení, jestliže  splnila účel,  pro který  byla 
povolena,  nebo pro  opotřebení přestala  sloužit původnímu účelu. 
Stavební   úřad   nařídí   odstranění   takových  zařízení  jejich 
zřizovateli,  popřípadě   jeho  právnímu  nástupci,   nebo  jejich 
uživateli;  nelze-li je  zjistit, nařídí  odstranění tomu,  kdo má 
vlastnické nebo jiné  právo ke stavbě nebo pozemku,  na nichž bylo 
zařízení umístěno.  
 
                              § 94 
                 Nařízení zabezpečovacích prací 
 
     (1) Ohrožuje-li  stavba svým  stavem život  nebo zdraví osob, 
popřípadě   značné   národohospodářské   nebo   kulturní  hodnoty, 
a není-li  nezbytné stavbu  ihned odstranit,  nařídí stavební úřad 
provedení neodkladných zabezpečovacích prací vlastníku stavby. 
 
     (2) Hrozí-li  nebezpečí z  prodlení a  nezajistí-li provedení 
zabezpečovacích prací vlastník stavby, stavební úřad ve spolupráci 
s obcí zajistí jejich okamžité provedení prostřednictvím právnické 
osoby  nebo fyzické  osoby podnikající  podle zvláštních předpisů, 
která  je k  provedení prací  odborně vybavena;  takové osobě může 
stavební úřad provedení prací nařídit. 
 
     (3) Neodkladné  zabezpečovací  práce  a  odstranění stavby se 
provádějí  na náklad  vlastníka stavby.  Zajistí-li stavební  úřad 
provedení  prací podle  odstavce 2,  uhradí náklady  s tím spojené 
a vymáhá jejich zaplacení na vlastníku stavby obec. 
 
     (4) Ustanovení  odstavců   1  až  3   se  použijí  přiměřeně, 
nařizují-li  se  zabezpečovací  práce  pro  terénní  úpravy, práce 
a zařízení podle tohoto zákona. 
 
                              § 95 
                    Státní stavební příspěvek 
 
     (1) Stavební   úřad  může   poskytnout  vlastníku  stavebního 
pozemku nebo  stavby na jeho  žádost státní stavební  příspěvek ke 
krytí   účelně  vynaložených   nákladů  na   provedení  nařízených 
nezbytných  úprav, zabezpečovacích  prací nebo  odstranění stavby, 
pokud  byly nařízeny  výlučně ve  veřejném zájmu  a pokud  důvodem 
takového nařízení nebylo  porušení povinností vlastníka stavebního 
pozemku nebo stavby. 
 
     (2) Stavební  úřad  si  vyhradí  vrácení příspěvku, popřípadě 
jeho části, pro případ, že dojde k úplatnému převodu stavby, která 
byla provedenými pracemi zhodnocena. 
 
     (3) Státní   stavební  příspěvek   podle  odstavce   1  nelze 
poskytnout,  je-li  možno  zajistit  úhradu  nákladů  na provedení 
nařízených nezbytných úprav podle jiných právních předpisů.  
 
                              § 96 
                        Vyklizení stavby 
 
     (1) Je-li stavba  v takovém stavu,  že bezprostředně ohrožuje 
život  nebo zdraví  osob, nařídí  stavební úřad  uživatelům stavby 
její  vyklizení; odvolání  proti rozhodnutí  nemá odkladný účinek. 
 
     (2) Rozhodnutí  o  vyklizení  stavby  podle  odstavce  1  lze 
oznámit  ústně;  písemné  vyhotovení  tohoto  rozhodnutí  musí být 
doručeno neprodleně. 
 
     (3) Stavební  úřad  také  nařídí  vyklizení  stavby, je-li to 
nutno  k provedení  neodkladných zabezpečovacích  prací, které sám 
nařídil. 
 
     (4) Jde-li o  stavbu obsahující byty,  vyrozumí stavební úřad 
obec. Při  zajištění bytové náhrady  se postupuje přiměřeně  podle 
zvláštního předpisu.8a) 
------------------------------------------------------------------ 
8a) Zákon ČNR  č. 102/1992 Sb., kterým  se upravují některé otázky 
    související s vydáním zákona č.  509/1991 Sb., kterým se mění, 
    doplňuje  a  upravuje  občanský  zákoník,  ve  znění zákona č. 
    227/1997 Sb. 
 
                              § 96a 
 
     Rozhodnutí stavebního  úřadu vydaná podle  § 85, 86,  87, 88, 
94 a 96 jsou závazná i pro právní nástupce účastníků řízení. 

                              § 97 
                        Účastníci řízení 
 
     (1) Účastníky řízení podle § 85  až 96 jsou osoby, které mají 
vlastnická nebo  jiná práva k  pozemkům a stavbám  na nich, včetně 
sousedních  pozemků  a  staveb  na  nich,  a jejichž práva, právem 
chráněné  zájmy  nebo  povinnosti   mohou  být  rozhodnutím  přímo 
dotčeny,  a dále  osoby, které  na návrh  stavebníka budou odborně 
vést  realizaci stavby  nebo vykonávat  odborný dozor  (§ 44 odst. 
2 a 3). 
 
     (2) Uživatelé  jednotlivých  bytů  a  nebytových prostor jsou 
účastníky  řízení   jen  tehdy,  jestliže   jejich  užívací  práva 
k pozemkům nebo  stavbě mohou být přímo  dotčena opatřeními, která 
mají být v řízení podle odstavce 1 stavebním úřadem nařízena. 
 
     (3) Účastníkem řízení je i právnická osoba nebo fyzická osoba 
podnikající podle zvláštních  předpisů, popřípadě její organizační 
složka, která bude provádět neodkladné zabezpečovací práce. 
 
                             ODDÍL 9 
                     Státní stavební dohled 
 
                              § 98 
 
     Státní  stavební  dohled  zajišťuje  ochranu veřejných zájmů, 
jakož  i práv  a právem  chráněných zájmů  právnických a fyzických 
osob, vyplývajících  z tohoto zákona,  z předpisů vydaných  k jeho 
provedení, ze zvláštních předpisů, z územně plánovací dokumentace, 
z územních  rozhodnutí,  z  provádění   stavby  nebo  její  změny, 
z vlastností  stavby  při  jejím   užívání,  z  odstranění  stavby 
a z  provádění  terénních  úprav,  prací  a  zařízení podle tohoto 
zákona. 
 
                              § 99 
 
     Orgány státního stavebního dohledu jsou pověření pracovníci 
 a) stavebního úřadu, 
 b) obcí,  které nejsou  stavebními úřady,  při výkonu  působnosti 
    podle § 122  a 124, a jiných orgánů  státní správy oprávněných 
    zvláštními    předpisy   dozírat    na   provádění,    užívání 
    a odstraňování staveb v mezích těchto předpisů. 
 
                              § 100 
 
     (1) Stavebník,  oprávněná  osoba   či  právnická  osoba  nebo 
fyzická  osoba podnikající  podle zvláštních  předpisů provádějící 
nebo odstraňující stavbu, jakož i vlastník stavby, jsou povinni 
 a) umožnit orgánům  státního stavebního dohledu  a jimi přizvaným 
    znalcům vstupovat na staveniště a  do stavby, nahlížet do její 
    dokumentace a vytvářet předpoklady k výkonu dohledu, 
 b) neprodleně  ohlásit stavebnímu  úřadu závady  na stavbě, které 
    ohrožují  její bezpečnost,  životy či  zdraví osob  nebo mohou 
    způsobit značné národohospodářské škody. 
 
     (2) Při realizaci  staveb a jejich  změn musí být  na stavbě, 
popřípadě  na staveništi  k dispozici  dokumentace stavby  ověřená 
stavebním  úřadem  v  řízení  o  jejím  povolení a všechny doklady 
týkající  se prováděné  stavby nebo  její změny,  popřípadě jejich 
kopie.  Stavebník  je  povinen  před  zahájením  stavby umístit na 
viditelném místě  u vstupu na staveniště  štítek o povolení stavby 
se  stanovenými identifikačními  údaji a  ponechat jej  tam až  do 
kolaudace stavby.  Rozsáhlé stavby se mohou  označit jiným vhodným 
způsobem (např. tabulí) s uvedením údajů ze štítku. 
 
     (3) Při realizaci  staveb a jejich  změn, jejichž stavebníkem 
nebo   zhotovitelem  je   právnická  osoba   nebo  fyzická   osoba 
podnikající  podle zvláštních  předpisů, musí  být veden  stavební 
deník. Při  realizaci ostatních staveb  a jejich změn  musí být na 
stavbě,  popřípadě na  staveništi veden  alespoň jednoduchý záznam 
o stavbě. Stavební  deník a jednoduchý záznam  o stavbě je povinen 
vést zhotovitel stavby. Stavebník  má právo nahlížet do stavebního 
deníku a k záznamům v něm uvedeným připojovat svá stanoviska. 
 
     (4) Vedle osob  uvedených v odstavci  3 mají oprávnění  činit 
záznamy do  stavebního deníku nebo  jednoduchého záznamu o  stavbě 
též  orgány  státního  stavebního  dohledu  (§  99),  osoba určená 
k odbornému vedení realizace stavby nebo k výkonu odborného dozoru 
nad prováděním stavby  (§ 44 odst. 2 a  3), popřípadě osoby, které 
na základě smlouvy se  stavebníkem vykonávají autorský a technický 
dozor. 
 
     (5) Stavebník  je povinen  uchovávat stavební  deník po  dobu 
deseti let  od právní moci  kolaudačního rozhodnutí, popřípadě  od 
dokončení stavby, pokud kolaudaci nepodléhá. 
 
     (6) Náležitosti  stavebního  deníku  a  jednoduchého  záznamu 
o stavbě,  podrobnosti jejich  vedení a  využití upraví  prováděcí 
předpis. 
 
                              § 101 
 
     Je-li  důvodná obava  z  ohrožení  veřejných zájmů,  je orgán 
státního stavebního dohledu oprávněn  nařídit na náklad stavebníka 
nebo vlastníka stavby sejmutí a přezkoušení vzorků, zkoušky stavby 
a přizvat   znalce   pro   posouzení   technicky   obtížných  nebo 
neobvyklých staveb. 
 
                              § 102 
 
     (1) Zjistí-li  orgán  státního  stavebního  dohledu na stavbě 
závadu, vyzve podle povahy  věci stavebníka, oprávněnou osobu nebo 
právnickou osobu nebo fyzickou  osobu podnikající podle zvláštních 
předpisů provádějící  stavbu, aby zjednali  nápravu, nebo upozorní 
jiný odpovědný orgán, aby učinil potřebná opatření. 
 
     (2) Nedbá-li osoba výzvy  orgánu státního stavebního dohledu, 
vydá stavební úřad rozhodnutí, kterým nařídí zjednání nápravy; při 
provádění  stavby může  stavební  úřad  práce na  stavbě zastavit. 
Odvolání proti rozhodnutí o  zastavení prací nemá odkladný účinek. 
Po  zjednání nápravy  lze v  pracích na  stavbě pokračovat  jen na 
základě nového rozhodnutí stavebního úřadu. 
 
     (3) V  rozhodnutí podle odstavce 2  může stavební úřad uložit 
fyzické  nebo  právnické  osobě  podle  povahy  věci též povinnost 
zdržet se  takové činnosti, která  nad přípustnou míru  stanovenou 
zvláštními  předpisy poškozuje  životní prostředí,  nebo povinnost 
provést  taková  opatření,  která  sníží  nepříznivé účinky jejich 
činnosti na životní prostředí na přípustnou míru. Působnost jiných 
orgánů podle zvláštních předpisů není dotčena. 
 
     (4) Zjistí-li  orgán  státního  stavebního  dohledu na stavbě 
neodstranitelnou závadu vzniklou při provádění stavby, která brání 
pokračování  v  pracích  na  stavbě,  zruší  stavební úřad na jeho 
podnět stavební povolení a určí další postup. 
 
     (5) Orgán státního stavebního dohledu 
 a) zjistí-li  nepovolenou  stavbu,  oznámí  to  stavebnímu úřadu; 
    jde-li  o stavbu  rozestavěnou, vyzve  bezodkladně stavebníka, 
    aby zastavil práce na stavbě; 
 b) upozorní příslušný  orgán nebo právnickou  osobu nebo fyzickou 
    osobu  podnikající  podle   zvláštních  předpisů,  že  některý 
    z odpovědných  pracovníků  na  stavbě  nevykonává svou činnost 
    v souladu s veřejnými zájmy, a  vyzve je, aby mu sdělily, jaká 
    opatření k nápravě přijaly; 
 c) u fyzických osob oprávněných k  vybraným činnostem ve výstavbě 
    (§   46a),  které   tyto  činnosti   řádně  nevykonávají,   dá 
    příslušnému orgánu podnět k přezkoumání jejich způsobilosti. 
 
     (6) Právo   dalších  orgánů   státní  správy   vydávat  podle 
zvláštních  předpisů  rozhodnutí  o  nápravě  závad stavby zůstává 
nedotčeno;  je-li  však  pro   nápravu  nutný  zásah  do  stavebně 
technického řešení stavby, rozhodne o něm stavební úřad. 
 
                              § 103 
 
     Vlastník stavby  je povinen dokumentaci  skutečného provedení 
stavby  uchovávat   po  celou  dobu  jejího   užívání;  při  změně 
vlastnictví stavby  ji odevzdá novému nabyvateli  a při odstranění 
stavby stavebnímu úřadu. 
 
     (1) Vlastník   stavby  je   povinen  dokumentaci   skutečného 
provedení stavby uchovávat po celou dobu jejího užívání; při změně 
vlastnictví stavby  ji odevzdá novému nabyvateli  a při odstranění 
stavby stavebnímu úřadu. 
 
     (2) Vlastníci   rozvodných  sítí,   kanalizace  a   ostatních 
liniových podzemních  staveb a zařízení  jsou povinni vést  o nich 
evidenci  a z  té  poskytovat  osobám, které  prokáží odůvodněnost 
svého požadavku, ověřené údaje o jejich poloze. 
 
                              § 104 
 
     (1) Nejsou-li    zachovány    doklady    (především   ověřená 
dokumentace), z nichž  by bylo možno zjistit účel,  pro který byla 
stavba povolena, platí, že stavba je  určena k účelu, pro který je 
svým stavebně  technickým uspořádáním vybavena.  Jestliže vybavení 
stavby  nasvědčuje několika  účelům, má   se za  to, že  stavba je 
určena k účelu, ke kterému se užívá bez závad. 
 
     (2) Stavební úřad může nařídit  vlastníku stavby, aby pořídil 
dokumentaci  skutečného provedení  stavby v  případech, kdy nebyla 
vůbec pořízena, nedochovala se nebo  není v náležitém stavu. Pokud 
není  nezbytné  pořídit  úplnou  dokumentaci  skutečného provedení 
stavby,   uloží   stavební   úřad   pouze   pořízení  zjednodušené 
dokumentace (pasport stavby).  

                           ČÁST TŘETÍ 
                             Sankce 
 
                              § 105 
             Přestupky občanů proti stavebnímu řádu 
 
     (1) Přestupku se dopustí a pokutou až  do výše 10 000 Kč bude 
potrestán ten, kdo 
a) provádí drobnou  stavbu, stavební úpravy  nebo udržovací práce, 
   které je třeba ohlásit  stavebnímu úřadu, bez takového ohlášení 
   nebo v rozporu s ním, 
b) provádí  terénní  úpravy,  práce  a  zařízení  bez  povolení či 
   ohlášení,  pokud  je  podle   tohoto  zákona  předepsáno,  nebo 
   v rozporu s ním, 
 c) nezajišťuje  podmínky pro  výkon státního  stavebního dohledu, 
    brání v jeho výkonu, nesplní výzvu  orgánu státního stavebního 
    dohledu  nebo  neprovede  opatření  nařízené  orgánem státního 
    stavebního dohledu, 
 d) neudržuje   stavbu  přes   opětovnou  výzvu   orgánu  státního 
    stavebního dohledu nebo rozhodnutí stavebního úřadu, 
 e) odstraní  drobnou stavbu  [§ 55  odst. 2  písm. a)], reklamní, 
    informační a propagační zařízení bez ohlášení, 
 f) znemožňuje pověřeným osobám vstup na svůj pozemek, stavbu nebo 
    do ní (§ 134), 
 g) byl  určen k  výkonu  odborného  dozoru nad  prováděním stavby 
    a  přes výzvu  orgánu státního  stavebního dohledu  neplní své 
    povinnosti, 
 h) užívá  drobnou  stavbu  provedenou  bez  ohlášení  nebo  užívá 
    informační,  reklamní a  propagační zařízení,  které je  třeba 
    ohlásit stavebnímu úřadu, bez takového ohlášení nebo v rozporu 
    s ním. 

     (2) Přestupku se dopustí a pokutou od  10 000 Kč do 25 000 Kč 
bude potrestán ten, kdo 
a) provádí  činnosti, ke  kterým je  třeba územní  rozhodnutí, bez 
   tohoto rozhodnutí  nebo v rozporu s  ním anebo činnosti územním 
   rozhodnutím zakázané, 
b) jako  stavebník provádí  změnu stavby  bez stavebního  povolení 
   nebo v rozporu s ním, 
c) užívá  stavbu v  rozporu s  kolaudačním rozhodnutím,  popřípadě 
   stavebním  povolením  nebo  v  rozporu  s  účelem drobné stavby 
   provedené na  základě ohlášení (§  57) anebo umožní  jiné osobě 
   užívat stavbu v rozporu s kolaudačním rozhodnutím, 
d) odstraňuje  nebo  odstraní   stavbu  bez  povolení  příslušného 
   orgánu, 
e) přes  výzvu  stavebního  úřadu  prodlužuje  bez vážného  důvodu 
   dokončení stavby nad lhůtu stanovenou ve stavebním povolení, 
f) nepředloží ve stanovené lhůtě  či rozsahu dokumentaci nebo jiné 
   podklady pro nařízení nezbytné  úpravy anebo neprovede nařízené 
   nezbytné  úpravy  (§  87)  nebo  neprovede  ve  stanovené lhůtě 
   neodkladné zabezpečovací práce (§ 94 odst. 1). 
 
     (3) Přestupku se dopustí a pokutou od  25 000 Kč do 50 000 Kč 
bude potrestán ten, kdo 
 a) jako  stavebník provádí  novou stavbu  bez stavebního povolení 
    nebo v rozporu s ním, 
 b) užívá  stavbu bez  kolaudačního rozhodnutí,  pokud je takového 
    rozhodnutí  třeba, nebo  umožní jiné  osobě užívat  stavbu bez 
    kolaudačního rozhodnutí, 
 c) přes opětovnou  výzvu orgánu státního  stavebního dohledu nebo 
    rozhodnutí stavebního  úřadu neudržuje stavbu  do té míry,  že 
    její stav ohrožuje život nebo zdraví osob, 
 d) neprovede   ve   stanovené    lhůtě   rozhodnutí   příslušného 
    stavebního úřadu o odstranění stavby nebo zařízení, 
 e) nesplní  povinnost  podle  §  88  odst.  3  a nadále provozuje 
    zařízení. 
 
     (4) Přestupku se dopustí a pokutou od 50 000 Kč do 100 000 Kč 
bude  potrestán ten,  kdo bez  stavebního povolení  nebo v rozporu 
s ním provádí stavbu v chráněném území nebo v ochranném pásmu nebo 
na  pozemku, který  není určen   k zastavění,  a kdo  neprovede ve 
stanovené  lhůtě rozhodnutí  stavebního úřadu  o odstranění takové 
stavby. 
 
     (5) O řízení  ve věcech přestupků,  o podmínkách odpovědnosti 
za  přestupky, jakož  i  o  příslušnosti k  projednávání přestupků 
platí obecné předpisy. 10) 
------------------------------------------------------------------ 
10) Zákon ČNR č. 200/1990 Sb.,  o přestupcích, ve znění pozdějších 
    předpisů. 
    Zákon č. 71/1967 Sb., o správním řízení (správní řád). 
 
                              § 106 
    Pokuty právnickým osobám nebo fyzickým osobám podnikajícím 
                    podle zvláštních předpisů 
 
     (1) Stavební  úřad  uloží  pokutu  až  do  výše  200  000  Kč 
právnické  osobě  a  fyzické  osobě  podnikající  podle zvláštních 
předpisů, která 
 a) provádí drobnou stavbu, stavební  úpravy nebo udržovací práce, 
    které  je   třeba  ohlásit  stavebnímu   úřadu,  bez  takového 
    ohlášení nebo v rozporu s ním, 
 b) provádí  terénní úpravy,  práce a  zařízení bez  povolení nebo 
    ohlášení,  pokud  je  podle   tohoto  zákona  předepsáno  nebo 
    v rozporu s ním, 
 c) nezajišťuje  podmínky pro  výkon státního  stavebního dohledu, 
    brání  jeho výkonu,  nesplní výzvu  orgánu státního stavebního 
    dohledu  (§  102  odst.  2)  nebo  neprovede opatření nařízené 
    orgánem státního stavebního dohledu, 
 d) neudržuje  stavbu  přes  opětovnou  výzvu  státního stavebního 
    dohledu nebo rozhodnutí stavebního úřadu, 
 e) užívá  drobnou stavbu  nebo informační,  reklamní a propagační 
    zařízení provedené  bez ohlášení nebo  v rozporu s  ním (§ 57, 
    § 71 odst. 2), 
 f) provádí  projektovou  činnost  bez  oprávnění,  pokud pro její 
    provádění zákon takové oprávnění požaduje. 
 
     (2) Stavební úřad  uloží pokutu od 200  000 Kč do 500  000 Kč 
právnické  osobě  a  fyzické  osobě  podnikající  podle zvláštních 
předpisů, která 
a) provádí  činnosti, ke  kterým je  třeba územní  rozhodnutí, bez 
   tohoto rozhodnutí nebo v rozporu s ním, 
 b) provádí změnu  stavby bez stavebního  povolení nebo v  rozporu 
    s ním, 
 c) odstraní stavbu bez povolení příslušného orgánu, 
 d) neodstraní dočasné zařízení staveniště po ukončení výstavby, 
 e) provádí projektovou činnost bez oprávnění, 
 f) provádí pro jiného stavbu mimo rozsah předmětu své činnosti, 
 g) nepředloží ve stanovené lhůtě či rozsahu dokumentaci nebo jiné 
    podklady pro nařízení nezbytné úpravy anebo neprovede nařízené 
    nezbytné  úpravy  (§  87)  nebo  neprovede  ve stanovené lhůtě 
    neodkladné zabezpečovací práce (§ 94 odst. 1), 
 h) zhoršuje  životní prostředí  tím, že  prodlužuje dobu výstavby 
    v rozporu se stavebním povolením. 
 
     (3) Stavební úřad uloží pokutu od  500 000 Kč do 1 000 000 Kč 
právnické  osobě  a  fyzické  osobě  podnikající  podle zvláštních 
předpisů, která 
 a) provádí stavbu bez stavebního povolení nebo v rozporu s ním, 
 b) neudržuje stavbu do té míry,  že tím jsou ohroženy životy nebo 
    zdraví osob, 
 c) užívá stavbu bez kolaudačního rozhodnutí  nebo v rozporu s ním 
    anebo  umožní  jiné  osobě   užívat  stavbu  bez  kolaudačního 
    rozhodnutí nebo v rozporu s ním, 
 d) bez    vážného   důvodu    neprovedla   nařízené    neodkladné 
    zabezpečovací práce, 
 e) neprovede   ve   stanovené    lhůtě   rozhodnutí   příslušného 
    stavebního úřadu o odstranění stavby nebo zařízení, 
 f) nesplní  povinnost  podle  §  88  odst.  3  a nadále provozuje 
    zařízení. 
 
     (4) Pokutu v odstavci 1 písm. a) až c), v odstavci 2 písm. b) 
a v  odstavci 3  písm. a)  může stavební  úřad uložit  i právnické 
osobě  nebo fyzické  osobě podnikající  podle zvláštních předpisů, 
která  provádí stavbu  jako dodavatel.  Stejně postupuje  stavební 
úřad  vůči právnické  osobě nebo  fyzické osobě  podnikající podle 
zvláštních  předpisů, provádějící  práce pro  stavebníka, který se 
dopustil  přestupku podle  § 105  odst. 1  písm. a)  a b), odst. 2 
písm. a), b) a d), odst. 3 písm. a) a odst. 4. 
 
     (5) Řízení o  uložení pokuty lze zahájit  jen do jednoho roku 
ode dne, kdy se orgán oprávněný k uložení pokuty dověděl o tom, že 
právnická  osoba nebo  fyzická osoba  podnikající podle zvláštních 
předpisů porušila nebo nesplnila povinnost, nejpozději však do tří 
let ode  dne, kdy došlo  k porušení povinnosti  nebo kdy povinnost 
měla být splněna. 
 
                              § 107 
                          Zvýšení pokut 
 
     (1) Horní hranice výše pokut se zvyšuje o polovinu, 
a) byla-li za přestupek  (§ 105) nebo jiný správní  delikt (§ 106) 
   téže skutkové  podstaty uložena stejné osobě  v posledních dvou 
   letech pokuta, 
b) týká-li se protiprávní jednání stavby nebo prostoru, které jsou 
   předmětem státní ochrany památek, nebo  jde o I. zónu národního 
   parku  či chráněné  krajinné  oblasti  nebo o  národní přírodní 
   rezervaci či národní přírodní památku.1b) 
 
     (2) Horní  hranice  výše  pokut  se  zvyšuje  na  dvojnásobek 
v případech, kdy protiprávní  jednání podle § 105 a  106 trvá i po 
výzvě  orgánu  státního  stavebního  dohledu  nebo  po  rozhodnutí 
stavebního úřadu, jímž bylo takové jednání zakázáno. 
 
     (3) Horní  hranice  výše  pokut  za  přestupky  se zvyšuje na 
desetinásobek, provádí-li fyzická osoba stavbu nebo její změnu bez 
stavebního povolení nebo v rozporu s ním pro účely podnikání anebo 
umožní-li  fyzická  osoba  právnické   osobě  nebo  fyzické  osobě 
podnikající  podle  zvláštních  předpisů  užívat  stavbu pro účely 
podnikání bez kolaudačního rozhodnutí nebo  v rozporu s ním [§ 105 
odst. 2 písm. b) a c) a odst. 3 písm. a) a b)]. 
------------------------------------------------------------------ 
1b) Např. zákon ČNR č. 114/1992 Sb. 
 
                             § 107a 
                Vybírání, vymáhání a výnos pokut 
 
     (1) Výnos pokut ukládaných 
a) podle § 105 je upraven zvláštním předpisem,8b) 
b) podle § 106  orgánem obce je příjmem obce,  jejíž orgán ve věci 
   rozhodoval  v prvním  stupni;  pokuta  uložená v  prvním stupni 
   okresním  úřadem  je  příjmem  okresního  úřadu; pokuta uložená 
   jiným správním orgánem je příjmem státního rozpočtu. 
 
     (2) Při  vybírání   a  vymáhání  pokut   se  postupuje  podle 
zvláštních předpisů.8c) 
------------------------------------------------------------------ 
8b) § 13 odst. 3 zákona ČNR č. 200/1990 Sb. 
8c) Zákon ČNR č. 337/1992 Sb., o  správě daní a poplatků, ve znění 
    pozdějších předpisů. 

                           ČÁST ČTVRTÁ 
                           Vyvlastnění 
 
                              § 108 
                           bez nadpisu 
 
     (1) Pozemky, stavby a práva  k nim, potřebné pro uskutečnění 
staveb nebo  opatření ve veřejném  zájmu, uvedených v  odstavci 2, 
lze  vyvlastnit nebo  vlastnická práva  k pozemkům  a stavbám  lze 
omezit10a) rozhodnutím stavebního úřadu (dále jen "vyvlastnit"). 
 
     (2) Vyvlastnit podle  tohoto zákona je možné  jen ve veřejném 
zájmu pro 
a) veřejně  prospěšné  stavby  podle  schválené  územně  plánovací 
   dokumentace, 
b) vytvoření  hygienických,  bezpečnostních  a  jiných  ochranných 
   pásem  a  chráněných  území  a  pro  zajištění  podmínek jejich 
   ochrany, 
c) provedení asanace  sídelního útvaru nebo  jeho asanačních úprav 
   podle schválené územně plánovací dokumentace, 
d) vytvoření podmínek pro nezbytný přístup k pozemku a stavbě, 
e) vytvoření  podmínek  pro  umístění  nebo  řádný provoz zařízení 
   státní  pozorovací  sítě,  kterou  se  zjišťuje  stav životního 
   prostředí, 
f) účely vymezené zvláštními zákony.10b) 
 
     (3) Veřejný zájem na vyvlastnění pro účely uvedené v odstavci 
2 musí  být prokázán  ve  vyvlastňovacím  řízení. Za  stavby podle 
odstavce  2  písm.  a)  se  považují  stavby  určené  pro  veřejně 
prospěšné   služby  a   pro  veřejné   technické  vybavení   území 
podporující  jeho  rozvoj  a  ochranu  životního  prostředí, které 
vymezí  schvalující   orgán  v  závazné   části  územně  plánovací 
dokumentace. 
------------------------------------------------------------------ 
10a) § 128 odst. 2 občanského zákoníku. 
10b) Např. zákon č. 169/1949 Sb.,  o vojenských újezdech, ve znění 
     zákona ČNR č. 425/1990 Sb.,  zákon č. 138/1973 Sb., zákon ČNR 
     č. 20/1987 Sb. 
 
                              § 109 
                         Cíl vyvlastnění 
 
     (1) Cílem   vyvlastnění  je   dosáhnout  přechodu,  popřípadě 
omezení  vlastnického práva  k pozemkům  a stavbám,  nebo zřízení, 
zrušení,  popřípadě  omezení  práva  věcného  břemene  k  pozemkům 
a stavbám. 
 
     (2) Vlastnické   právo   k   pozemkům   a   stavbám  přechází 
vyvlastněním   na  navrhovatele.   Vyvlastněním  zanikají  všechna 
ostatní  práva  k  vyvlastněným  pozemkům  a  stavbám,  pokud není 
v rozhodnutí  stanoveno jinak;  to se  nevztahuje na  právo užívat 
byty a nebytové prostory, které vyvlastněním nezaniká. 
 
                              § 110 
 
                      Podmínky vyvlastnění 
 
     (1) Vyvlastnit lze jen tehdy,  není-li možno cíle vyvlastnění 
dosáhnout  dohodou  nebo  jiným   způsobem. 
 
     (2) Vyvlastnění musí  být v souladu s  cíli a záměry územního 
plánování, který se prokazuje zpravidla územním rozhodnutím. Pokud 
účel,  pro  který  se   vyvlastňuje,  nevyžaduje  vydání  územního 
rozhodnutí, zkoumá  se soulad s  cíli a záměry  územního plánování 
přímo ve vyvlastňovacím řízení. 
 
     (3) Vyvlastnění může  být provedeno jen  v nezbytném rozsahu. 
Je-li  možno  dosáhnout  účelu  vyvlastnění  pouze omezením práva, 
nelze  právo odejmout  v plném  rozsahu. Jestliže  se vyvlastněním 
převádí  vlastnické právo  pouze k  části pozemku  nebo se omezuje 
jiné právo k  pozemku či ke stavbě a  vlastník nebo jiný oprávněný 
by nemohl  využívat zbývající části  pozemku nebo omezeného  práva 
k pozemku či stavbě, popřípadě je  mohl užívat jen s nepřiměřenými 
obtížemi, rozšíří se  vyvlastnění i na zbývající část,  pokud o to 
vlastník nebo jiný oprávněný požádá. 
 
                              § 111 
                     Náhrada za vyvlastnění 
 
     (1) Vyvlastnění se  provádí za náhradu.  Náhrada se poskytuje 
v penězích, pokud zvláštní zákon nepřipouští jiný způsob náhrady. 
 
     (2) Náhradu  za  vyvlastnění,  způsob  náhrady,  kdo  a  komu 
náhradu poskytuje, popřípadě maximální výši náhrady stanoví obecně 
závazný právní předpis. 
 
     (3) Nedojde-li   v   průběhu   vyvlastňovacího   řízení  mezi 
dosavadním  vlastníkem a  těmi, kterým  na vyvlastňovaném  pozemku 
nebo  stavbě  váznou  práva   zanikající  vyvlastněním,  k  dohodě 
o rozdělení náhrady,  složí navrhovatel náhradu  u soudu, v  jehož 
obvodu pozemek nebo stavba leží. Soud rozhodne o uspokojení těchto 
nároků,  zejména  s  přihlédnutím  k  tomu,  aby  nebylo  ohroženo 
zajištění nároků zástavních věřitelů. 
 
                      Vyvlastňovací řízení 
 
                              § 112 
 
     (1) Vyvlastňovací řízení provádí stavební úřad. 
 
     (2) Vyvlastňovací řízení  se zahajuje na  návrh orgánu státní 
správy, právnické nebo fyzické osoby, která má předmět vyvlastnění 
využít k  účelu, pro který se  vyvlastňuje. Pokud je navrhovatelem 
orgán příslušný k vyvlastňovacímu  řízení, stanoví odvolací orgán, 
který jiný stavební  úřad v jeho působnosti provede  řízení a vydá 
rozhodnutí o vyvlastnění. 
 
                              § 113 
 
     (1) K  projednání návrhu na vyvlastnění  nařídí stavební úřad 
ústní jednání. 
 
počtem  účastníků řízení,  může stavební  úřad uvědomit  účastníky 
o ústním jednání veřejnou vyhláškou. 
 
     (2) Stavební  úřad  oznámí  účastníkům  řízení konání ústního 
jednání  písemně  nejméně  15  dnů  předem. 
 
     (3) Námitky proti vyvlastnění  musí účastníci řízení uplatnit 
nejpozději  při  ústním  jednání.  K  námitkám  uplatněným později 
a k námitkám, které byly v  územním řízení zamítnuty nebo jež mohl 
účastník  uplatnit  v  územním  řízení  podle  tohoto  zákona,  se 
nepřihlíží. Na tuto skutečnost  musí být účastníci řízení výslovně 
upozorněni. 

                              § 114 
 
     (1) Na základě výsledků  vyvlastňovacího řízení vydá stavební 
úřad rozhodnutí o vyvlastnění. 
 
     (2) Odkladný účinek  odvolání proti rozhodnutí  o vyvlastnění 
nelze vyloučit.  
 
             Užívání vyvlastněného pozemku a stavby 
 
                              § 115 
 
     (1) Vyvlastněný pozemek a stavbu lze užívat jen k účelům, pro 
které byly vyvlastněny. 
 
     (2) S  užíváním pozemku  a stavby  pro účel,  pro který  byly 
vyvlastněny,  musí  být  započato  nejpozději  ve  lhůtě stanovené 
v rozhodnutí o  vyvlastnění; lhůta nesmí  být delší než  dva roky. 
 
                              § 116 
 
     (1) Na  žádost  účastníka,  jemuž  byly pozemek  nebo  stavba 
vyvlastněny,  zruší  stavební  úřad  zcela  nebo zčásti rozhodnutí 
o vyvlastnění  práv k  pozemkům nebo  stavbám, jestliže  nebylo ve 
stanovené lhůtě započato s jejich užíváním k účelu, pro který bylo 
vyvlastněno. Žádost  o zrušení rozhodnutí o  vyvlastnění lze podat 
kdykoli po uplynutí lhůty podle §  115 odst. 2, pokud pozemek nebo 
stavba  neslouží  k  účelu,   pro  který  byly  vyvlastněny.  Před 
uplynutím této  lhůty lze žádost podat  jen tehdy, jestliže územní 
rozhodnutí  určující využití  pozemku  nebo  stavby pro  daný účel 
pozbylo  platnosti  nebo  bylo  zrušeno.  O  těchto  právech  musí 
stavební úřad poučit účastníka řízení v rozhodnutí o vyvlastnění. 
 
     (2) Bylo-li  rozhodnutí  o   vyvlastnění  zcela  nebo  zčásti 
zrušeno, má ten, kdo poskytl náhradu za vyvlastnění, nárok na její 
vrácení a  ten, komu bylo vyvlastněno,  nárok na náhradu způsobené 
újmy.  Náhradu poskytne  podle obecných  předpisů o  náhradě škody 
ten,  v  jehož  prospěch  bylo  vyvlastněno.  Nedojde-li  k dohodě 
o těchto nárocích  a jejich výši,  rozhodují soudy podle  obecných 
předpisů. 

                            ČÁST PÁTÁ 
                         Stavební úřady 
 
                             ODDÍL 1 
                      Obecné stavební úřady 
 
                              § 117 
 
     (1) Stavebními úřady jsou 
a) okresní úřady, 
b) kraje, 
c) hlavní město Praha a jeho obvody a části určené statutem, 
d) územně členěná statutární města a  jejich obvody a části určené 
   statutem, 
e) ostatní  města a  obce, které  vykonávaly působnost  stavebního 
   úřadu  ke  dni  31.  prosince  1997  nebo byla jejich působnost 
   k tomuto datu schválena. 
 
     (2) Ústřední orgán státní správy ve věcech územního plánování 
a stavebního řádu uveřejňuje nejméně jednou ročně ve Sbírce zákonů 
seznam stavebních úřadů podle okresů. 
 
     (3) Okresní  úřad je  nadřízeným správním  orgánem stavebních 
úřadů měst a obcí. 
 
                              § 118 
 
     (1) Obec,  která  je  stavebním  úřadem,  může  se  souhlasem 
okresního  úřadu  uzavřít  dohodu  s  jinou  obcí,  že  bude  tuto 
působnost vykonávat i pro ni. 
 
     (2) Jestliže  obec,  která   je  stavebním  úřadem,  přestane 
vykonávat působnost stavebního úřadu  pro jinou obec, vykonává pro 
ni působnost  stavebního úřadu okresní  úřad, pokud nedojde  podle 
odstavce 1 k uzavření dohody  o výkonu působnosti stavebního úřadu 
s jinou obcí, která je stavebním úřadem. 
 
     (3) V hlavním  městě Praze a v  územně členěných statutárních 
městech může územní obvod stavebního  úřadu tvořit území dvou nebo 
více městských obvodů nebo městských částí. 
 
                              § 119 
 
     Jde-li o stavbu nebo opatření, jež se má uskutečnit v územním 
obvodu  dvou nebo  více stavebních  úřadů, provede  řízení a  vydá 
rozhodnutí nejbližší společně nadřízený správní orgán. Tento orgán 
může  stanovit, že  řízení provede  a rozhodnutí  vydá některý  ze 
stavebních  úřadů,  v  jehož  územním  obvodu  se  má  stavba nebo 
opatření uskutečnit. 
 
                             § 119a 
 
     Orgán kraje  v přenesené působnosti  provádí řízení a  vydává 
rozhodnutí, jde-li  o stavbu nebo  opatření, jež se  má uskutečnit 
v územním obvodu  dvou nebo více okresů,  může stanovit, že řízení 
provede  a rozhodnutí  vydá některý  ze stavebních  úřadů, v jehož 
územním obvodu se má stavba nebo opatření uskutečnit. 
 
                             ODDÍL 2 
            Speciální, vojenské a jiné stavební úřady 
 
                              § 120 
                    Speciální stavební úřady 
 
     (1) U  staveb  leteckých,  staveb  drah  a  na  dráze, staveb 
pozemních komunikací a  vodohospodářských děl vykonávají působnost 
stavebního  úřadu,   s  výjimkou  pravomoci   ve  věcech  územního 
rozhodování  a vyvlastnění,  orgány vykonávající  státní správu na 
uvedených úsecích  podle zvláštních předpisů  (dále jen "speciální 
stavební úřady"). 
 
     (2) Speciální stavební  úřady postupují podle  tohoto zákona, 
pokud zvláštní předpisy podle odstavce 1 nestanoví jinak; povolení 
pro  stavby   mohou  vydat  jen  se   souhlasem  stavebního  úřadu 
příslušného k  vydání územního rozhodnutí,  který ověřuje dodržení 
jeho  podmínek. Jestliže  se územní  rozhodnutí nevydává,  postačí 
vyjádření   o  souladu   navrhované  stavby   se  záměry  územního 
plánování. 
 
                              § 121 
                 Vojenské a jiné stavební úřady 
 
     (1) Působnost  stavebních  úřadů,  s  výjimkou  pravomoci  ve 
věcech  vyvlastnění,  vykonávají  podle  tohoto  zákona  na  území 
vojenských újezdů orgány Ministerstva obrany. 
 
     (2) Působnost  stavebních  úřadů,  s  výjimkou  pravomoci  ve 
věcech územního rozhodování a vyvlastnění, vykonávají podle tohoto 
zákona 
 a) Ministerstvo  obrany  u  staveb  vojenské  správy  mimo  území 
    vojenských újezdů, 
 b) Ministerstvo vnitra u staveb pro bezpečnost státu, 
 c) Ministerstvo spravedlnosti u staveb Vězeňské služby, 
 d) Ministerstvo průmyslu a obchodu u staveb uranového průmyslu na 
    území vyhrazeném pro tyto účely. 

                             ODDÍL 3 
                         Působnost obcí 
 
                              § 122 
 
     (1) Obce,  které  nejsou  stavebními  úřady,  vykonávají tuto 
působnost: 
 a) sledují  veškerou  stavební  činnost  v  obci  a dbají, aby se 
    rozvíjela v souladu se záměry územního plánování, 
 b) dozírají na stav staveb, 
 c) kontrolují,  zda se  stavby  a  jejich změny,  terénní úpravy, 
    práce a zařízení podle  tohoto zákona neprovádějí bez povolení 
    nebo v rozporu s ustanoveními tohoto zákona, 
 d) na   základě   pověření    okresním   úřadem   činí   opatření 
    předcházející   rozhodnutí   na   úseku   územního   plánování 
    a stavebního řádu. 
 
     (2) Zjistí-li obec  při kontrole, že se  stavba a její změny, 
terénní  úprava,  práce  a  zařízení  provádějí  bez povolení nebo 
v rozporu  s  ním,  projedná  zjištěné  nedostatky se stavebníkem; 
nevede-li toto jednání k cíli,  vydá rozhodnutí o zastavení stavby 
a vyrozumí   o  tom   příslušný  stavební   úřad.  Odvolání  proti 
rozhodnutí o zastavení stavby nemá odkladný účinek. 
 
                             ODDÍL 4 
                 Vyhrazení a přenesení pravomoci 
                        stavebního úřadu 
 
                           § 123 
 
     Správní  orgán nadřízený  stavebnímu úřadu  si může  vyhradit 
pravomoc   stavebního  úřadu   u  jednotlivých   technicky  zvlášť 
obtížných nebo  neobvyklých staveb nebo u  opatření s většími nebo 
rozsáhlejšími účinky na životní prostředí v jejich okolí.  
 
                           § 124 
 
     (1) Okresní úřad  může na žádost  obce, která není  stavebním 
úřadem  a   má  podmínky  pro   odborné  rozhodování  o   stavebně 
technických záležitostech, určit, že obec bude vykonávat tuto část 
pravomoci stavebního úřadu: 
 a) vydávat  stavební  povolení  na  stavební  úpravy jednoduchých 
    staveb, pokud nejde o kulturní památky, 
 b) určovat,  zda  jí  ohlášené  drobné  stavby,  stavební  úpravy 
    a udržovací práce  (§ 55 odst.  2 a 3),  s výjimkou stavebních 
    úprav  a udržovacích  prací na  kulturních památkách, vyžadují 
    stavební  povolení,  a  v  těchto  případech stavební povolení 
    vydávat, 
 c) přijímat  ohlášení, popřípadě  vydávat povolení  informačních, 
    reklamních   a  propagačních   zařízení  a   nařizovat  jejich 
    odstranění, 
 d) přijímat ohlášení lhůty, do  kdy bude odstraněna drobná stavba 
    a informační, reklamní a propagační zařízení (§ 88 odst. 5), 
 e) kolaudovat stavby  a jejich změny,  ke kterým vydala  stavební 
    povolení, 
 f) zabezpečovat výkon státního stavebního dohledu (§ 98 až 104). 
 
     (2) V hlavním  městě Praze a v  územně členěných statutárních 
městech  vykonává pravomoc  podle  odstavce  1 městský  obvod nebo 
městská část, stanoví-li tak město právním předpisem.11a) 
 
     (3) Pokud   obec  nemá   podmínky  pro   odborné  rozhodování 
o stavebně  technických  záležitostech,  okresní  úřad obci odejme 
pravomoc přenesenou  na ni podle odstavce  1; výkon této pravomoci 
bude pro obec zajišťovat příslušný stavební úřad (§ 117 a 118). 
------------------------------------------------------------------ 
11a) § 3 a § 25 odst. 1 písm. c)  a odst. 2 písm. a) zákona ČNR č. 
     367/1990 Sb., o obcích  (obecní zřízení), ve znění pozdějších 
     předpisů. 
     § 5b zákona ČNR č. 425/1990  Sb., o okresních úřadech, úpravě 
     jejich  působnosti a  o  některých  dalších opatřeních  s tím 
     souvisejících, ve znění pozdějších předpisů. 
 
                           ČÁST ŠESTÁ 
                    Ochrana zvláštních zájmů 
 
                              § 125 
                  Zajištění zájmů obrany státu 
 
     (1) Při plnění  úkolů územního plánování je  nutno dbát zájmů 
obrany a bezpečnosti státu. 
 
     (2) Ministerstvo  obrany  a  Ministerstvo  vnitra mohou určit 
a oznámit stavebním  úřadům území, v  nichž lze v  zájmu zajištění 
obrany  a bezpečnosti  státu  vydat  územní rozhodnutí  a stavební 
povolení  jen se  souhlasem Ministerstva  obrany nebo Ministerstva 
vnitra; tyto orgány mohou svůj souhlas vázat na splnění zvláštních 
podmínek  pro umístění,  provedení  a  užívání těchto  staveb. Pro 
postup při udělování souhlasu platí § 126 odst. 2. 
 
     (3) Vojenská  správa  nebo  orgány  Ministerstva vnitra mohou 
v územích  určených  podle  odstavce  1  uplatňovat  u  staveb již 
zřízených  požadavky na  nezbytné úpravy  nebo si  u nich vyhradit 
předchozí  souhlas ke  změnám stavby;  náklady na  nezbytné úpravy 
provedené  na  zvláštní  požadavek  vojenské  správy  nebo  orgánu 
Ministerstva vnitra hradí tyto orgány. 
 
     (4) Ministerstvo   obrany  stanoví   postup  při  pořizování, 
projednávání  a  schvalování  územně  plánovací  dokumentace území 
určených vojenských újezdů.12) 
------------------------------------------------------------------ 
12) Zákon č. 169/1949 Sb., o vojenských újezdech.  
 
           Ochrana složek životního prostředí a jiných 
                        zvláštních zájmů 
 
                              § 126 
  
     (1) Dotýká-li se řízení podle  tohoto zákona zájmů chráněných 
zvláštními  předpisy,11b)  rozhodne  stavební  úřad  jen v dohodě, 
popřípadě se souhlasem orgánu  státní správy, který chráněné zájmy 
hájí (dotčený  orgán státní správy).  Dotčený orgán státní  správy 
může svůj  souhlas vázat na  splnění podmínek stanovených  ve svém 
rozhodnutí   (stanovisku,  vyjádření,   souhlasu,  posudku  apod.) 
v souladu  se zvláštním  zákonem,  na  jehož podkladě  je oprávněn 
zájem chránit. 
 
     (2) Je-li  tímto  zákonem  stanoven  postup při přezkoumávání 
zájmů chráněných zvláštními předpisy  a při uplatňování stanovisek 
nebo obdobných opatření dotčených  orgánů státní správy, postupují 
podle  něho dotčené  orgány státní  správy uvedené  v odstavci  1. 
Právo těchto správních orgánů  vydat samostatné rozhodnutí zůstává 
nedotčeno, jestliže to předpisy  na ochranu jimi sledovaných zájmů 
stanoví. 
 
     (3) Před  vydáním  rozhodnutí  o  umístění stavby, stavebního 
povolení, jakož i dodatečného povolení týkajícího se stavby, jejíž 
součástí  je jaderné  zařízení nebo  pracoviště s  velmi významným 
zdrojem  ionizujícího  záření,  a  kolaudačního rozhodnutí stavby, 
jejíž  součástí je  jaderné zařízení  nebo pracoviště  s významným 
nebo velmi významným zdrojem ionizujícího záření, je stavební úřad 
povinen  si  vyžádat  u   navrhovatele  nebo  stavebníka  povolení 
Státního  úřadu pro  jadernou bezpečnost  vydané podle  zvláštního 
předpisu.12a) 
 
     (4) K  návrhům  na  vydání  územního  rozhodnutí podle tohoto 
zákona  se  nemusí  předkládat  vyjádření,  souhlasy  a stanoviska 
předepsaná  zvláštními  předpisy,12b)   jestliže  zájmy  sledované 
těmito  předpisy byly  již  předmětem  hodnocení vlivů  na životní 
prostředí  podle  zákona  č.  17/1992  Sb.,  o životním prostředí, 
a zákona České národní rady č. 244/1992 Sb., o posuzování vlivů na 
životní  prostředí, a  příslušný  správní  orgán od  jejich vydání 
upustil ve svém  vyjádření podle § 7 odst.  4 zákona České národní 
rady č. 244/1992 Sb. 
------------------------------------------------------------------ 
11b) Např. zákon ČNR č. 114/1992 Sb., zákon č. 138/1973 Sb., zákon 
     č.  309/1991  Sb.,  o  ochraně  ovzduší  před  znečišťujícími 
     látkami  (zákon  o  ovzduší),  ve  znění pozdějších předpisů, 
     zákon ČNR č. 334/1992 Sb., zákon č. 125/1997 Sb., o odpadech, 
     zákon ČNR č. 20/1987 Sb. a  zákon č. 13/1997 Sb., o pozemních 
     komunikacích. 
12a) Zákon  č. 18/1997  Sb., o  mírovém využívání  jaderné energie 
     a ionizujícího záření  (atomový zákon) a  o změně a  doplnění 
     některých zákonů. 
12b) Např. zákon ČNR č. 114/1992 Sb., zákon č. 309/1992 Sb., zákon 
     č.  125/1997 Sb.,  zákon č.  138/1973 Sb.,  zákon č. 20/ä1966 
     Sb., o péči o zdraví lidu, ve znění pozdějších předpisů. 
 
                              § 127 
 
     (1) Dojde-li  při  řízení  nebo  postupu  podle tohoto zákona 
k nepředvídaným nálezům kulturně  cenných předmětů, detailů stavby 
nebo chráněných  částí přírody, jakož i  k archeologickým nálezům, 
stanoví  stavební  úřad  v  dohodě  s  příslušným  orgánem hájícím 
zvláštní zájmy podmínky k zabezpečení zájmů státní památkové péče, 
státní ochrany přírody a archeologických nálezů. 
 
     (2) Stavebník   a   právnická   osoba   nebo   fyzická  osoba 
podnikající  podle  zvláštních  předpisů  provádějící  stavbu nebo 
zabezpečující její přípravu či provádějící jiné práce podle tohoto 
zákona,  ihned  nález  ohlásí  stavebnímu  úřadu  a  orgánu státní 
památkové  péče,  popřípadě  archeologickému  ústavu  nebo  orgánu 
státní ochrany přírody, a učiní nezbytná opatření, aby nález nebyl 
poškozen  nebo zničen,  pokud o  něm nerozhodne  stavební úřad  po 
dohodě s  orgánem státní památkové  péče, popřípadě archeologickým 
ústavem nebo orgánem státní ochrany přírody. 
 
kultury  České socialistické  republiky nebo  ministerstvo kultury 
Slovenské socialistické republiky, a  určí, jak budou stavebníkovi 
uhrazeny  náklady  na  přípravu  a  provádění  stavby,  k níž bylo 
stavební povolení zrušeno. 
 
     (3) Stavební   úřad  může   vydané  stavební   povolení  nebo 
dodatečné povolení  stavby změnit nebo  zrušit ve veřejném  zájmu, 
dojde-li  během   provádění  stavby  k   nálezu  kulturně  cenného 
předmětu, detailu stavby, jakož  i k archeologickému nálezu, jehož 
význam potvrdí Ministerstvo kultury,  které současně rozhodne, jak 
budou  stavebníkovi uhrazeny  prokázané náklady  a ztráty  vzniklé 
v souvislosti   se  změnou   nebo  zrušením   vydaného  stavebního 
povolení, v souvislosti s prodloužením doby výstavby nebo z důvodu 
nařízeného   zvláštního   režimu    výstavby.   Proti   rozhodnutí 
Ministerstva kultury lze podat řádný opravný prostředek k soudu. 

                           ČÁST SEDMÁ 
                 Evidence a ukládání dokumentace 
  
                              § 128 zrušen 
  
                              § 129 zrušen 
 
                              § 130 zrušen 
 
                          nadpis vypuštěn 
 
                              § 131 
 
     (1) Územně  plánovací dokumentaci  a všechny  podklady k  ní, 
jakož i doklady o případných změnách územně plánovací dokumentace, 
je povinen evidovat a  jejich ukládání zabezpečovat orgán územního 
plánování, který územně plánovací dokumentaci pořizuje. 
 
     (2) Územní  rozhodnutí  a   veškeré  písemnosti  týkající  se 
územních  rozhodnutí  a  rozhodnutí  o  ochraně objektů, chráněném 
území  a  ochranném  pásmu,  vydávané  podle  zvláštních předpisů, 
včetně  případných změn  a doplňků  je povinen  evidovat a  jejich 
ukládání zabezpečovat příslušný stavební úřad.  
 
                              § 132 
 
     (1) Stavební   povolení   spolu   s   veškerými   písemnostmi 
týkajícími  se stavebního  povolení, kolaudační  rozhodnutí a jiná 
opatření týkající se staveb, eviduje a jejich ukládání zabezpečuje 
příslušný stavební úřad a místně příslušná obec. 
 
     (2) Rozhodnutí  a  opatření  uvedená  v  odstavci  1,  vydaná 
v rámci přenesené pravomoci obcí, spolu s příslušnými spisy včetně 
dokladů  o  případných  změnách  a  doplňcích,  eviduje  a  jejich 
ukládání zabezpečuje obec. 
 
                              § 133 
 
     Orgány  územního plánování  a stavební  úřady, které evidují, 
ukládají územně  plánovací dokumentaci a  dokumentaci staveb, jsou 
povinny   umožnit   osobám,   které   prokáží  odůvodněnost  svého 
požadavku, nahlížet  do této dokumentace a  pořizovat z ní výpisy; 
přitom   jsou  povinny   učinit  opatření,   aby  nahlédnutím   do 
dokumentace  nebylo  porušeno   státní,  hospodářské  či  služební 
tajemství,   jakož   i   zákonem   uložená   či  uznaná  povinnost 
mlčenlivosti. 

                            ČÁST OSMÁ 
                       Společná ustanovení 
 
                              § 134 
                 Vstup na cizí pozemky a stavby 
 
     (1) Pověření zaměstnanci okresních a obecních úřadů, pověření 
členové komisí obecních rad  a pověření zaměstnanci dalších orgánů 
státní správy jsou oprávněni vstupovat  na cizí pozemky, na stavby 
a do  staveb   s  vědomím  jejich  vlastníků,   pokud  plní  úkoly 
vyplývající  z tohoto  zákona, které  se těchto  pozemků a  staveb 
dotýkají. Do  obydlí však mohou  vstupovat, jen je-li  to nezbytné 
pro  ochranu života  nebo zdraví  osob, pro  ochranu práv a svobod 
druhých anebo pro odvrácení závažného ohrožení veřejné bezpečnosti 
a pořádku; toto omezení neplatí, pokud  je obydlí užíváno také pro 
podnikání nebo provozování jiné  hospodářské činnosti. Při využití 
tohoto oprávnění jsou povinni dbát,  aby co nejméně rušili užívání 
pozemků a staveb a aby  jejich činností nevznikly škody, kterým je 
možno  zabránit.  Oprávnění  ke   vstupu  se  prokazuje  zvláštním 
průkazem. 
 
     (2) Je-li to nezbytné, mohou s osobou oprávněnou ke vstupu na 
cizí pozemky, na  stavby a do nich podle  odstavce 1 vstupovat též 
znalci a účastníci řízení touto osobou přizvaní. 
 
     (3) V  případě  úkonů  podle  §  91,  94  a  96 tohoto zákona 
k odvrácení  nebezpečí  způsobeného   závadami  na  stavbě,  které 
ohrožují bezpečnost,  životy či zdraví  osob, nebo mohou  způsobit 
značné škody, mohou osoby oprávněné  ke vstupu na cizí pozemky, na 
stavby  a do  nich podle  odstavce 1  na ně  vstupovat bez  vědomí 
vlastníka. Jsou však povinny  jej neprodleně o provedených úkonech 
vyrozumět. 
 
     (4) Při   pochybnostech   o    rozsahu   oprávnění   rozhodne 
v jednotlivých případech stavební úřad. 
 
     (5) Doba a rozsah výkonu oprávnění  na cizím pozemku a stavbě 
musí být  omezeny na nezbytně  nutnou míru. Došlo-li  při činnosti 
vstupujícího k  poškození pozemku nebo  stavby, musí být  uvedeny, 
je-li to  možné, do původního  stavu; jinak platí  o náhradě škody 
obecné předpisy12c). 
 
     (6) Zvláštní předpisy o omezeních  nebo nutných povoleních ke 
vstupu  na pozemky  nebo stavby  v okruhu  zájmů obrany státu nebo 
jiného důležitého zájmu státu nejsou dotčeny. 
------------------------------------------------------------------ 
12c) § 420 a násl. občanského zákoníku. 
 
                              § 135 
            Opatření na sousedním pozemku nebo stavbě 
 
     (1) Pro uskutečnění  stavby nebo její  změny a pro  provedení 
nezbytných  úprav, udržovacích  nebo zabezpečovacích  prací a  pro 
odstranění  stavby  a   informačních,  reklamních  a  propagačních 
zařízení může stavební úřad uložit těm, kteří mají vlastnická nebo 
jiná práva  k sousedním pozemkům či  stavbám, aby trpěli provedení 
prací ze svých pozemků nebo staveb. 
 
     (2) Ten, v jehož prospěch uložil stavební úřad opatření podle 
odstavce  1,  je  povinen  dbát,  aby  co  nejméně  rušil  užívání 
sousedních pozemků nebo staveb a aby prováděnými pracemi nevznikly 
škody,  kterým je  možno zabránit;  po skončení  je povinen  uvést 
sousední  pozemek nebo  stavbu do  původního stavu,  a není-li  to 
možné nebo hospodářsky účelné, poskytnout jejímu vlastníku náhradu 
podle obecných předpisů o náhradě škody. 
 
                              § 136 
                         Řešení rozporů 
 
     (1) Dojde-li  při projednávání  územně plánovací dokumentace, 
územním řízení,  stavebním řízení nebo při  jiných řízeních, která 
provádějí správní orgány podle tohoto zákona nebo podle zvláštních 
předpisů  pro  stavby  letecké,  stavby  drah  a  na dráze, stavby 
pozemních  komunikací,  vodohospodářská   díla  a  telekomunikační 
stavby,  k  protichůdným  stanoviskům  mezi  orgány  státní správy 
spolupůsobícími  v  řízení,  řeší  takový  rozpor orgány nadřízené 
těmto orgánům dohodou. 
 
     (2) Nepodaří-li se vzniklý rozpor odstranit do 60 dnů dohodou 
nadřízených  orgánů   podle  odstavce  1,   rozhodne  orgán  kraje 
v přenesené  působnosti  v  případě,  že  nadřízeným  orgánem  byl 
okresní  úřad,  v  ostatních  případech  rozhodne Ministerstvo pro 
místní   rozvoj.   Orgán   kraje   v   přenesené  působnosti  nebo 
Ministerstvo   pro   místní   rozvoj   rozhodnou   po   projednání 
s příslušnými orgány státní správy do 60 dnů od postoupení rozporu 
k rozhodnutí. Jde-li  o stavby, kde řízení  provádějí orgány podle 
zvláštních  právních předpisů,  rozhodne o  rozporu ústřední orgán 
státní správy nadřízený těmto orgánům obdobným způsobem. 
 
                              § 137 
                  Občanskoprávní a jiné námitky 
 
     (1) Stavební úřady,  provádějící řízení podle  tohoto zákona, 
se  pokusí vždy  též o  dosažení dohody  účastníků u těch námitek, 
které  vyplývají  z  vlastnických  nebo  jiných  práv  k  pozemkům 
a stavbám, ale  překračují rozsah pravomoci  stavebního úřadu nebo 
spolupůsobících orgánů státní správy. 
 
     (2) Nedojde-li mezi účastníky řízení k dohodě o námitce podle 
odstavce 1, která, kdyby se zjistilo její oprávnění, by znemožnila 
uskutečnit požadované  opatření nebo by  umožnila jeho uskutečnění 
jen  v  podstatně  jiné  míře   či  formě,  odkáže  stavební  úřad 
navrhovatele nebo  jiného účastníka podle  povahy námitky na  soud 
a řízení přeruší. 

     (3) Stavební úřad stanoví lhůtu,  ve které musí být předložen 
důkaz, že  u soudu byl podán  návrh na rozhodnutí ve  sporné věci. 
Nebude-li  důkaz  o  podání  návrhu  ve  stanovené lhůtě předložen 
stavebnímu  úřadu, učiní  si stavební  úřad úsudek  o námitce  sám 
a rozhodne ve věci. 
 
     (4) V řízení,  při kterém stavební úřad  nařizuje ve veřejném 
zájmu   opatření  podle   tohoto  zákona   a  hrozí-li   nebezpečí 
z prodlení,  učiní  si  sám  úsudek  o  námitce,  u  které nedošlo 
k dohodě, a ve věci rozhodne. 
 
                              § 138 
 
                 Spolupráce orgánů státní správy 
 a součinnost právnických osob nebo fyzických osob podnikajících 
                    podle zvláštních předpisů 
 
     (1) Orgány obcí nebo jiné orgány, které postupují a rozhodují 
podle tohoto  zákona, dbají od  počátku přípravy územně  plánovací 
dokumentace,  přípravy  územních  rozhodnutí,  stavebních povolení 
a jiných  rozhodnutí a  opatření o  dosažení nejúčinnější  ochrany 
přírody a krajiny a  jednotlivých složek životního prostředí podle 
zvláštních předpisů  a spolupracují s  orgány zabezpečujícími jeho 
ochranu. 
 
     (2) Stavební  úřady  a  jiné  orgány,  které provádějí řízení 
a vydávají rozhodnutí  podle tohoto zákona,  jakož i další  orgány 
státní správy, které ve věcech výstavby provádějí řízení, vydávají 
rozhodnutí nebo stanoviska podle zvláštních předpisů, jsou povinny 
spolupracovat.   Zejména  jsou   povinny  dbát   toho,  aby  věcně 
související  správní  řízení  na   sebe  pokud  možno  navazovala, 
využívat všestranně výsledků těchto  řízení, předávat včas a úplná 
stanoviska  a na  dožádání i  ekonomické, technické  a jiné  údaje 
a podklady. 
 
     (3) Vědecké  instituce a  jiné právnické  osoby nebo  fyzické 
osoby podnikající podle zvláštních předpisů sdělují orgánům, které 
zabezpečují úkoly  na úseku územního  plánování, na jejich  žádost 
údaje a výsledky, k nimž dospěly při své činnosti. 
 
                             § 138a 
             Obecné technické požadavky na výstavbu 
 
     (1) Právnické  osoby,  fyzické  osoby  a  správní orgány jsou 
povinny  při  navrhování,  umísťování,  projektování,  povolování, 
realizaci,  kolaudaci,  užívání  a  odstraňování staveb postupovat 
podle  obecných   technických  požadavků  na   výstavbu,  obecných 
technických  požadavků  zabezpečujících   užívání  staveb  osobami 
s omezenou schopností  pohybu a orientace  a technických požadavků 
stanovených  prováděcími  předpisy  (dále  jen  "obecné  technické 
požadavky"). 
 
     (2) Výjimky z obecných technických požadavků je možné povolit 
pouze  z těch  ustanovení prováděcích  právních předpisů,  z nichž 
povolování výjimek tyto předpisy výslovně  umožňují a jen pokud se 
tím neohrozí  bezpečnost, ochrana zdraví a  života osob a sousední 
pozemky  nebo  stavby;  řešením  podle  povolené  výjimky musí být 
dosaženo účelu sledovaného obecnými technickými požadavky. 
 
     (3) O  výjimkách z  obecných technických  požadavků rozhoduje 
stavební úřad  příslušný rozhodnout ve  věci v dohodě  se správním 
orgánem,  který  hájí  zájmy  chráněné  podle zvláštních předpisů, 
jichž se odchylné řešení dotýká. 
 
                              § 139 
                          Obecné pojmy 
 
     Pokud se v tomto zákoně používá pojmu 
a) "stavba", rozumí se tím i její část, 
b) "vlastník", rozumí  se tím též  osoba, která na  základě zákona 
   nebo písemné  smlouvy je oprávněna  ve věcech upravených  tímto 
   zákonem na místě vlastníka jednat, 
   těchto pozemcích, 
c) zrušeno 
d) "stavebník", rozumí se tím též investor a objednatel stavby, 
e) "nájemce", rozumí se tím též  osoba užívající byt nebo nebytový 
   prostor z odvozeného právního důvodu, 
f) "jiná  práva k  pozemkům nebo  stavbám", rozumí  se tím zejména 
   právo  hospodaření s  majetkem státu17c)  a právo  odpovídající 
   věcnému břemeni.17d) 
------------------------------------------------------------------ 
17c) Např. § 761 zákona č. 513/1991 Sb. 
17d) Např. § 151n a násl. zákona č. 40/1964 Sb., občanský zákoník, 
     ve  znění pozdějších  předpisů, §  12 odst.  1 a  3 zákona č. 
     110/1964  Sb.,   o  telekomunikacích,  ve   znění  pozdějších 
     předpisů, § 17 odst. 1 zákona č. 13/1997 Sb. 
 
                             § 139a 
                    Pojmy územního plánování 
 
     (1) Limity   využití   území   omezují,   vylučují,  případně 
podmiňují umísťování staveb, využití území a opatření v území. 
 
     (2) Současně  zastavěné  území  obce  tvoří  jedno  nebo více 
oddělených zastavěných území ve  správním území obce. Při určování 
současně  zastavěného  území  obce  se  vychází  z  údajů katastru 
nemovitostí.  Hranici  jednoho  současně  zastavěného  území tvoří 
uzavřená obalová čára zahrnující soubor 
a) stavebních parcel  (zastavěných ploch a  nádvoří) a pozemkových 
   parcel,  které s  nimi sousedí  a slouží  účelu, pro který byly 
   stavby zřízeny (povoleny a kolaudovány), 
b) parcel  zemědělských   pozemků  a  vodních   ploch  obklopených 
   parcelami   uvedenými   pod   písmenem   a);   parcely   jiných 
   zemědělských  pozemků   stejně  jako  lesních   pozemků  se  do 
   zastavěného území obce nezahrnují, 
c) parcel  ostatních   ploch;  z  nich   dráhy,  dálnice,  silnice 
   a ostatní  komunikace  pouze  v   případě,  že  jsou  obklopeny 
   parcelami uvedenými pod písmeny a) a b). 
 
     (3) Zastavitelné území tvoří plochy  vhodné k zastavění takto 
vymezené  schváleným  územním  plánem  obce,  případně  regulačním 
plánem. 
 
     (4) Navazující  územně plánovací  dokumentace je  územní plán 
obce a  regulační plán vůči územnímu  plánu velkého územního celku 
a regulační plán vůči územnímu plánu obce. 
 
                             § 139b 
                      Pojmy stavebního řádu 
 
     (1) Za stavbu  se považují veškerá stavební  díla bez zřetele 
na jejich stavebně technické provedení, účel a dobu trvání. 
 
     (2) Stavby mohou být 
a) trvalé, 
b) dočasné, u nichž se předem omezí doba jejich trvání. 
 
     (3) Změnami dokončených staveb jsou 
a) nástavby, jimiž se stavby zvyšují, 
b) přístavby,  jimiž se  stavby půdorysně  rozšiřují a  které jsou 
   vzájemně provozně propojeny s dosavadní stavbou, 
c) stavební  úpravy,  při  nichž  se  zachovává  vnější  půdorysné 
   i výškové ohraničení stavby. 
 
     (4) Změnami staveb  před jejich dokončením  se rozumějí změny 
proti  stavebnímu povolení,  popřípadě dokumentaci  stavby ověřené 
stavebním úřadem. 
 
     (5) Jednoduchými stavbami jsou 
a) stavby  pro bydlení,  jejichž zastavěná  plocha nepřesahuje 300 
   m2,  pokud  mají  nejvýše  čtyři  byty,  jedno  podzemní  a tři 
   nadzemní podlaží včetně podkroví, 
b) stavby pro individuální rekreaci, 
c) nepodsklepené  stavby  s  jedním  nadzemním  podlažím  a stavby 
   zařízení staveniště, pokud  jejich zastavěná plocha nepřesahuje 
   300 m2,  rozpětí u nosných  konstrukcí nepřesahuje 9  m a výška 
   15 m, 
d) přípojky na veřejné rozvodné sítě a kanalizaci, 
e) opěrné zdi, 
f) podzemní stavby, pokud jejich  zastavěná plocha nepřesahuje 300 
   m2 a hloubka 3 m. 
 
     (6) Za jednoduché stavby se nepovažují stavby skladů hořlavin 
a výbušnin,  stavby pro  civilní obranu,  požární ochranu,  stavby 
uranového  průmyslu   a  jaderných  zařízení,   sklady  a  skládky 
nebezpečných odpadů19) a stavby vodohospodářských děl. 
 
     (7) Drobnými  stavbami  jsou  stavby,  které  plní doplňkovou 
funkci ke stavbě hlavní, a to 
a) stavby  s  jedním  nadzemním  podlažím,  pokud jejich zastavěná 
   plocha nepřesahuje 16 m2 a výška 4,5 m, 
b) podzemní stavby,  pokud jejich zastavěná  plocha nepřesahuje 16 
   m2 a hloubka 3 m. 
 
     (8) Za drobné stavby se považují též 
a) stavby  na pozemcích  určených k  plnění funkcí  lesa, sloužící 
   k zajišťování  provozu   lesních  školek  nebo   k  provozování 
   myslivosti,  pokud jejich  zastavěná plocha  nepřesahuje 30  m2 
   a výška 5 m, 
b) oplocení, 
c) připojení drobných staveb na  rozvodné sítě a kanalizaci stavby 
   hlavní, 
d) nástupní  ostrůvky  hromadné  veřejné  dopravy,  přejezdy  přes 
   chodníky, propustky apod. 
 
     (9) Za  drobné  stavby  se  nepovažují  stavby garáží, skladů 
hořlavin a  výbušnin, stavby pro civilní  obranu, požární ochranu, 
stavby uranového  průmyslu a jaderných zařízení,  sklady a skládky 
nebezpečných odpadů19) a stavby vodohospodářských děl. 
 
     (10) Za   stavby  vojenské   správy  mimo   území  vojenských 
újezdů12)  se považují  stavby sloužící  k obraně  státu zřizované 
v působnosti Ministerstva obrany. 
 
     (11) Za  stavby pro  bezpečnost státu  se považují  stavby ve 
správě Ministerstva vnitra, Policie České republiky a Bezpečnostní 
informační služby  užívané pro služební  činnost a ostatní  stavby 
těchto orgánů určené pro služební potřebu. 
 
     (12) Za  stavby  Vězeňské  služby   se  považují  stavby  pro 
služební činnost Vězeňské služby a stavby ve správě a užívání této 
služby pro služební účely jejích útvarů. 
 
     (13) Za   stavby  uranového   průmyslu  se   považují  stavby 
pořizované  nebo sloužící  k účelům  těžby, zpracování, transportu 
a ukládání  radioaktivních surovin  na území  vyhrazeném pro  tyto 
účely. 
 
     (14) Za stavby jaderných zařízení se považují stavby vymezené 
zvláštními  předpisy.12a)  V  pochybnostech,  zda  jde  o  jaderné 
zařízení,  je  určující  vyjádření  Státního  úřadu  pro  jadernou 
bezpečnost. 
 
     (15) Stavebním   pozemkem   se   rozumí   část  území  určená 
regulačním plánem  nebo územním rozhodnutím k  zastavění a pozemek 
zastavěný hlavní stavbou. 
------------------------------------------------------------------ 
19) § 2 zákona č. 125/1997 Sb. 
 
                              § 140 
                     Vztah ke správnímu řádu 
 
     Není-li výslovně stanoveno jinak, vztahují se na řízení podle 
tohoto zákona obecné předpisy o správním řízení.  

                           ČÁST DEVÁTÁ 
                Ustanovení přechodná a závěrečná 
 
                      Přechodná ustanovení 
 
                              § 141 
 
     (1) Územní plány rozpracované ke  dni nabytí účinnosti tohoto 
zákona  se podle  něho upraví,  projednají, popřípadě  schválí. Na 
projednání  a  schválení  návrhu  změny  nebo  doplňku schváleného 
územního plánu  pořízeného podle dosavadních  předpisů se vztahují 
ustanovení  tohoto zákona.  V odůvodněných  případech může povolit 
výjimku ministerstvo výstavby a techniky republiky. 
 
     (2) U staveb  dokončených přede dnem  nabytí účinnosti tohoto 
zákona se  řízení provede podle dosavadních  předpisů, pokud nejde 
o stavby,  na které  se  vztahovalo  ustanovení bodu  119 vyhlášky 
Státního výboru pro výstavbu č.  243/1957 Ú. l. (Ú. v.), kterou se 
vydávají  prováděcí  předpisy  k  vládnímu  nařízení  o  odevzdání 
a převzetí  dokončených  staveb  nebo  jejich  částí  a o povolení 
k jejich uvedení do trvalého provozu (užívání). 
 
     (3) Místní  národní  výbory,  které  byly  přede  dnem nabytí 
účinnosti  zákona  určeny  za  stavební  úřady  podle  dosavadních 
předpisů,  se  považují  za  stavební  úřady  určené  podle tohoto 
zákona. 
 
     (4) Dodatečně lze vyvlastnit pozemky, které byly použity před 
účinností  tohoto zákona  pro účely,  pro něž  by mohly  být podle 
tohoto    zákona   vyvlastněny    a   u    nichž   dosud   nedošlo 
k majetkoprávnímu vypořádání. Návrh na  vyvlastnění práv k takovým 
nemovitostem  musí  podat  organizace,  která  pozemky  užívá,  do 
31. prosince 1977. 
 
     (5) Do  nabytí účinnosti  obecně závazného  právního předpisu 
podle § 111  odst. 2 tohoto zákona se  postupuje podle dosavadních 
předpisů.  
 
                              § 142 zrušen 
 
                      Závěrečná ustanovení 
 
                              § 143 
 
     (1) Ministerstvo pro místní rozvoj vydá obecně závazné právní 
předpisy  k provedení  § 46  odst. 1,  § 55 odst. 3,  § 75 odst. 2 
a § 121 odst. 3  tohoto zákona a  obecně závazné právní  předpisy, 
které podrobněji upraví 
 a) obsah   územně   plánovacích    podkladů,   územně   plánovací 
    dokumentace,  zadání  územně   plánovací  dokumentace,  způsob 
    jejich pořizování, zpracování, projednávání a schvalování, 
 b) obsah a způsob zpracování registračních listů územně plánovací 
    dokumentace, 
 c) výčet dalších  orgánů, které mohou  pořizovat územně technické 
    podklady, 
 d) podrobnosti  postupu při  územním rozhodování,  při povolování 
    staveb  a   jejich  změn,  při   povolování  terénních  úprav, 
    těžebních  a jim  podobných nebo  s nimi  souvisejících prací, 
    informačních,   reklamních   a   propagačních   zařízení,  při 
    kolaudaci  staveb,  jejich  užívání,  údržbě  a  odstraňování, 
    náležitosti obsahu  rozhodnutí, návrhů na jeho  vydání a obsah 
    přikládané dokumentace, 
 e) podrobnosti  státního stavebního  dohledu a  podmínky pro jeho 
    výkon, 
 f) podrobnosti povolování staveb jaderných zařízení, 
 g) úlevy  z ustanovení  tohoto zákona  při odstraňování  následků 
    živelních pohrom a při náhlých haváriích staveb, 
 h) případy,  kdy  lze  upustit  od  územního  rozhodnutí  nebo je 
    sloučit  se stavebním  povolením, a  podmínky, za  kterých lze 
    u   jednoduchých  staveb   a  dočasných   staveb  upustit   od 
    kolaudačního rozhodnutí, 
 i) podrobnosti  ohlašování některých  drobných staveb, stavebních 
    úprav i udržovacích prací a výčet udržovacích prací, které lze 
    provést bez ohlášení, 
 j) podrobnosti   postupu  při   vyvlastňovacím  řízení,   zejména 
    náležitosti obsahu rozhodnutí a návrhu na jeho vydání, 
 k) obecné  technické  požadavky  na  výstavbu  a obecné technické 
    požadavky  zabezpečující  užívání  staveb  osobami  s omezenou 
    schopností pohybu a orientace,1a) 
 l) rozsah  a  druhy  projektové  činnosti,  způsob a podmínky pro 
    udělování  oprávnění   k  této  činnosti   a  evidenci  těchto 
    oprávnění. 
 
     (2) Ministerstvo  financí  vydá  právní  předpis  k provedení 
§ 111 odst. 2 tohoto zákona. 
 
     (3) Hlavní  město Praha  může vyhláškou  vydanou v  přenesené 
působnosti  stanovit   obecné  technické  požadavky   na  výstavbu 
v hlavním městě  Praze a v dohodě  s příslušnými ústředními orgány 
státní správy vydat zásady  pro spolupůsobení orgánů státní správy 
hájících  zvláštní  zájmy  při  pořizování  a  schvalování  územně 
plánovací   dokumentace,   jakož    i   při   územním,   stavebním 
a kolaudačním řízení. 
 
     (4) K provedení § 138a odst. 1 a 2 vydá 
a) Ministerstvo dopravy  a spojů právní  předpisy, kterými stanoví 
   technické požadavky pro stavby letecké, stavby drah a na dráze, 
   stavby pozemních komunikací, 
b) Ministerstvo  zemědělství  právní   předpisy,  kterými  stanoví 
   technické požadavky pro vodní díla, 
c) Ministerstvo  zemědělství  právní   předpisy,  kterými  stanoví 
   technické  požadavky pro  stavby pro  zemědělství a  pro plnění 
   funkcí lesa, 
d) Ministerstvo  průmyslu  a   obchodu  právní  předpisy,  kterými 
   stanoví technické požadavky pro stavby uranového průmyslu a pro 
   stavby jaderných zařízení. 
 
                              § 144 
 
     Zrušují se: 
 1. vládní  nařízení  č.  8/1956   Sb.,  o  odevzdání  a  převzetí 
    dokončených  staveb nebo  jejich částí  a o  povolení k jejich 
    uvedení  do  trvalého  provozu  (užívání),  ve  znění vládního 
    nařízení č. 34/1958 Sb.; 
 2. zákon  č. 84/1958  Sb., o  územním plánování,  ve znění zákona 
    Slovenské národní rady č. 131/1970  Sb. (pol. 1 až 6 přílohy), 
    zákona České národní  rady č. 146/1971 Sb. (pol.  3, 4 přílohy 
    A  a pol.  3, 4  přílohy B)  a zákona  Slovenské národní  rady 
    č. 159/1971 Sb. (pol. 5, 6 přílohy D); 
 3. zákon č. 87/1958 Sb., o stavebním řádu; 
 4. §  9 zákona  č. 60/1961  Sb., o  úkolech národních  výborů při 
    zajišťování socialistického pořádku; 
 5. vyhláška Ministerstva  techniky č. 572/1950 Ú. l. (č. 544/1950 
    Ú. v.),   o  zastavovacím   plánu,  o   povinnostech  místního 
    národního  výboru   při  výstavbě  obce,   ochranných  pásmech 
    a o  vyvlastnění,  ve  znění  zákona  České  národní  rady  č. 
    146/1971 Sb. (pol. 1, 2 přílohy A); 
 6. vyhláška  Státního  výboru  pro  výstavbu  č.  243/1957  Ú. l. 
    (Ú. v.),  kterou  se  vydávají  prováděcí  předpisy k vládnímu 
    nařízení o odevzdání a převzetí dokončených staveb nebo jejich 
    částí  a  o  povolení  k  jejich  uvedení  do trvalého provozu 
    (užívání), ve znění vyhlášky č. 144/1959 Ú. l. (Ú. v.); 
 7. vyhláška   ministra-předsedy  Státního   výboru  pro  výstavbu 
    č. 144/1959 Ú. l. (Ú. v.), kterou se provádí zákon o stavebním 
    řádu, ve znění vyhlášky  č. 108/1966 Sb., vyhlášky č. 162/1970 
    Sb. a  zákona Slovenské národní  rady č. 131/1970  Sb. (pol. 7 
    přílohy); 
 8. vyhláška  Státního  výboru  pro  výstavbu  č.  153/1959  Ú. l. 
    (Ú. v.),  o  územním  plánování,  ve  znění  zákona  Slovenské 
    národní  rady  č.  131/1970  Sb.  (pol.  1,  8 až 11 přílohy), 
    vyhlášky  č. 162/1970  Sb., vyhlášky  č. 130/1971  Sb., zákona 
    České národní rady č. 146/1971 Sb. (pol. 3, 4 přílohy A a pol. 
    3 přílohy B)  a zákona Slovenské národní rady  č. 159/1971 Sb. 
    (pol. 5 přílohy C); 
 9. vyhláška  ministra   výstavby  č.  143/1960   Sb.,  kterou  se 
    u některých staveb přenáší pravomoc stavebních úřadů na orgány 
    Ministerstva národní obrany; 
10. vyhláška   ministra  výstavby   č.  59/1961   Sb.,  kterou  se 
    u některých  staveb  přenáší   pravomoc  stavebních  úřadů  na 
    Ministerstvo vnitra; 
11. vyhláška   Státní  komise   pro  techniku   č.  108/1966  Sb., 
    o oprávnění k  projektové činnosti, ve  znění zákona Slovenské 
    národní rady  č. 131/1970 Sb.  (pol. 12 přílohy),  vyhlášky č. 
    137/1970  Sb.  a  zákona  České  národní  rady č. 146/1971 Sb. 
    (pol. 2 přílohy D); 
12. vyhláška  ministra  výstavby  a  techniky  České socialistické 
    republiky  č.  134/1969  Sb.,  kterou  se  u  některých staveb 
    přenáší    působnost   stavebního    úřadu   na   Ministerstvo 
    spravedlnosti České socialistické republiky; 
13. vyhláška    ministra    výstavby    a    techniky    Slovenské 
    socialistické   republiky   č.   140/1969   Sb.,   kterou   se 
    u některých  staveb  přenáší   pravomoc  stavebního  úřadu  na 
    Ministerstvo spravedlnosti Slovenské socialistické republiky; 
14. § 11,  15, 16, §  22 odst. 2  a 3 vyhlášky  Federálního výboru 
    pro   technický   a   investiční   rozvoj,   hlavního  arbitra 
    Československé   socialistické    republiky   a   ministerstev 
    výstavby a techniky České  socialistické republiky a Slovenské 
    socialistické   republiky   č.   162/1970   Sb.,  o  některých 
    opatřeních v bytové výstavbě; 
15. vyhláška Federálního  ministerstva pro technický  a investiční 
    rozvoj  a  Federálního  ministerstva  financí  č. 66/1972 Sb., 
    o opatřování pozemků pro výstavbu rodinných domků.  
 
                              § 145 
 
     Tento zákon nabývá účinnosti dnem 1. října 1976.